62 



arbeten, särskildt i Gustaf III:s kröning (67). Bredas kolorit 

 röjer i flere af hans porträtt inflytande af Rembrandt via 

 Reynolds. Roslins stoff måleri erinrar om Bartolomeus 

 van der Helst. Hörbergs färger och ljuseffekter kunna 

 icke tänkas utan holländskt inflytande. Klassicismens, 

 den hårda plastiska formdyrkans öfverstepräst Masreliez 

 visar en stark färgkonst, som hade lärt af den stora hol- 

 ländska ljusdunkelkonstnären (68). Och Hilleström, som i 

 sin kalla färg i allmänhet står främmande för de gamla 

 holländarna, har i sina genrebilder och stilleben oveder- 

 sägligen emottagit intryck af nederländsk konst (69). Af 

 Lauréus' samtida böra vi främst ihågkomma Fahlcrantz, 

 hvars stämningslandskap ofta jämförts med Ruysdael och 

 E verdingen. 



De största skatterna och de flesta taflorna i svenska 

 konstsamlingar voro af nederländskt ursprung, och kanske 

 som en följd däraf voro de flesta kopior, som förekommo 

 på akademiens utställningar i början af 1800-talet, gjorda 

 efter nederländska mästare. Den allmänhet, som köpte 

 kopior, synes också hafva särskildt intresserat sig för 

 denna konst. 



Det förvånar heller icke att den unge Lauréus kom under 

 en dominerande påverkan af den gamla nederländska 

 genrekonsten. Den akademiska stilriktningen låg hvarken 

 för hans håg eller förmåga. De heroiska, mytologiska 

 och historiska ämnena voro alltför främmande för hans 

 tankelif. Markerad teckning och plastisk modellering 

 voro hans svagaste sidor, och stilkrafvets band hade han 

 svårt att pålägga sig. I genrens enklare och tillgängligare 

 värld fann han sig väl, men hans lyriska sinne sökte något 

 annat än Hilleströms nyktra realism. Folklifvets och 



Bidrag t. känned. af Fini. 



