65 



uppskattad för sina karaktärshufvud i nederländsk stil. 

 Men såsom redan är sagdt har han säkert kopierat också 

 andra nederländska målningar än de of van nämnda, ef- 

 tersom hans äldsta biografer enstämmigt orda om hans 

 flitiga kopierande af dem. Enbart de kungliga samlin- 

 garna räknade under Lauréus' studietid flere taflor af 

 Ostade, Begå, Sorgh, Metsu, Dou, Teniers, de Hooch, 

 Mieris och Wouwermans. På tal om de utländska taflor 

 från äldre tid, hvilka kunnat utöfva inflytande på Lau- 

 réus, bör kanske slutligen nämnas Claude-Joseph Vernets 

 hamn- och strandbilder med sjömän och fiskare, hvilka 

 ofta äro nattstycken med månljus och stockeldar. Sex 

 bilder af den på denna tid högt skattade franska målaren, 

 som dog 1789, funnos i de kungliga samlingarna. Redan 

 i Lauréus' tidigaste genremålningar framträder det neder- 

 ländska inflytandet. Den ena kopian efter Schalcken är 

 daterad 1806, och på samma års utställning exponerade 

 han två egna kompositioner med eldsken: En flicka med 

 ett ljus och En gumma insomnad vid sin spinnrock, äfven 

 dessa, såsom det tyckes, i nederländsk stil. 



När 1600-talets konstnärer i Holland skildrade borgares 

 och bönders seder och lif var det med verklighetsintresse 

 och en själfmedveten stolthet öfver landet och de förhål- 

 landen, i hvilka de lefde. Hemmet och hvarje minsta 

 föremål därinne hade sin betydelse och bar vittnesbörd 

 om den inbringande världshandeln och det fria borger- 

 skapets oberoende och trefnad. Marken och den feta 

 boskapen vittnade om ägarens välstånd. Böndernas kir- 

 messer och kroglifvet hade den uppsluppna glädjens 

 smittande egenskaper. Likasom skyttegillenas porträtt- 

 figurer präglas af frihetshjältarnas stolthet, hade kro- 



Nat. o. Folk, H. 75, N:o 2. 5 



