147 



närerna, fastän vi icke närmare känna dem, undanskymda 

 som de blifvit af starkare begåfningar, af nazarenerna 

 och andra, hvilka gåfvo tiden dess lösen. I Dresden må- 

 lade ju Kersting redan 1811 och 1812 interiörscener i 

 holländsk stil (114), och några år senare upptogo de tyska 

 romantikerna med förkärlek liknande ämnen. På Lauréus' 

 tid i Rom befolkade Fritz Catel sina i Kochs art stiliserade 

 landskap med italienskt landtfolk, och han utarbetade 

 stundom staffagegrupperna till rena genrescener. En 

 interiörscen af hans hand, signerad 1824, är den kända 

 konstnärsbilden med kronprins Ludvig af Bayern i den 

 spanska vinstugan i Rom. 



Lauréus hade användt sina parisår till studier. Fli- 

 tigt och uthålligt hade han arbetat som akademielev för 

 att öfvervinna sina svagheter, för att lära sig att teckna 

 riktigare och uppnå större färdighet i sitt måleri. Han 

 lämnade Guérins ateljé ofantligt mycket starkare och 

 säkrare i tekniskt kunnande, än han kommit dit. Den 

 förhärskande påverkan af den gamla holländska konsten 

 i rent formellt af seende, som gjort sig gällande i flertalet 

 af hans arbeten och som stundom hade ledt nästan till 

 imitation och maner, öf vervann han. Den personliga 

 teknik och måleriska uppfattning, som hade framträdt i 

 hans bästa målningar, mognade under intrycken af den 

 franska konsten. Den likartade konst han i Paris hade 

 kommit i beröring med bragte honom till själf ständighet 

 och klart medvetande om sitt mål. 



Först i Rom var han färdig att helt genomföra sin 

 frigörelse och skörda frukterna af studierna i Paris. Hans 

 eget medvetande om ett genombrott i sin utveckling bely- 

 ses af att han i början af vistelsen i Rom skref till Fahl- 



Nat. o. Folk, H. 75, N:o 2. 



