160 



I Stockholm hade Lauréus — - af romantisk böjelse 

 och för att blifva i tillfälle att komponera pittoreska 

 ljuseffekter i kontrast till nattmörkret i skog och bland 

 berg, eller till månsken — upptagit sådana motiv som 

 ryttare i bergspass om natten, smugglare i en grotta på 

 hafsstranden eller liknande samt också några rena röf- 

 varscener. Röfvarromantiken låg i luften och hade blifvit 

 en omtyckt genre i skönlitteraturen. I Rom kom Lau- 

 réus röfvaräfventyren in på lifvet eller åtminstone röf- 

 varna själfva. Icke långt före hans ankomst till Rom hade 

 ett röfvarband injagat skräck i hela staden, trotsat den 

 romerska polisen, hållit stånd emot de påfliga karabinie- 

 rerna och tillfångatagit Pius VII:s minister, kardinal 

 Consalvi. Ett korståg emot dem predikades. Sonnino, 

 deras tillflyktsort, bestormades och tvåhundra bergsbor, 

 män och kvinnor, alla röfvare och deras anförvanter 

 dömdes till fängelse, anförarna insattes i S. Angelo. 

 de öfriga i Diocletiani termer. En del kvinnor fick röra 

 sig fritt i staden, och flere af dem gjorde modelltjänst. 

 Fogelberg omtalar i bref två ryktbara modeller, som 

 svenskarna använde, Maria Grazia och Teresina, desamma 

 hvilka ständigt återkomma i Schnetz' och Roberts taflor. 

 Liksom de två fransoserna, inspirerades också Lauréus af 

 den nämnda tilldragelsen och de tallösa röfvarhistorierna. 

 som voro i omlopp, till flere kompositioner med motiv 

 ur röfvarnas lif och äfventyrliga bragder. 



Daterad 1821 är en mindre duk, på hvilken en ung 

 röfvare med svärdet vid sidan sofver på sin utbredda 

 slängkappa under ett träd (Fagerviks herrgård). Som 

 motstycke till denna målade Lauréus tvänne röfvare, 

 hvilka med gevär i hand hålla vakt vid en sofvande 



Bidrag t. känned. af Fini. 



