166 



punktformiga, täckta af epidermis (för ofritt sällan ut- 

 vecklade). Sporer 32 — 48 p långa, 16 — 23 (i tjocka, af- 

 långa — klubblika, upptill afrundade, afstympade eller 

 oregelbundet tillspetsade, nedtill vanligen afsmalnande, 

 i midten något insnörda. Groddporer som hos Pucc. 

 dispersa, sid. 161). Membran brun, glatt, i toppen föga 

 eller icke förtjockad. Skaft nrycket kort. — På blad af 



Trisetum flavescens (L.) P. B. — OL Iivina strand 

 nära Iivina by, 7. 98: J. I. L. — De funna värdindi- 

 viderna voro rikligt behäftade med svampens uredospo- 

 rer. Teleutosporer ej sedda. 



Trisetum subspicatum (L.) P. B. — Lp. Ponoj, rikligt 

 uredosporer, 2 /o 99 : J. Montell. Af teleutoformen har 

 jag efter upprepad, minutiös granskning af materialet 

 lyckats finna några ytterst små sporhopar. Sporerna 

 öfverensstämma med ofvanstående beskrifning, som är 

 uppgjord delvis efter Sydow. — Svampen synes stå 

 nära Puccinia Milii, P. pygmea et consortes och gäller 

 tillsvidare som osäker art. Isynnerhet är det osäkert 

 om svampen på Trisetum subspicatum verkligen hör till 

 Erikssons Puccinia Triseti. Möjligen är den i fråga 

 varande svampen en egen art. Sydow (1. c. p. 719) fram- 

 ställer frågan, om icke formen på Trisetum subspicatum 

 möjligen hör till Puccinia yEcidii-Thalictri (firev.) Liro 

 (= Puccinia borealis Juel). 



51. Puccinia triticina Eriksson 



i Ann. Se. Nat. ser. 8, tom. 9 (1899), p. 270 och i Med- 

 delanden från Kongl. Landtbr.-Akad. Experimentalf ält 

 n:o 60 (1899), p. 26.— Kleb. Die wirtsw. Rostp. p. 245; 

 Sydow Monogr. p. 716. 



