278 



af Societiis pro Fauna el Flora Fennica, h. 16, p. 187. 

 Karst, i Meddel. af Societas pro Fauna '-t Flora Fenn. 



h. 18, p. 68. 



Teleuto-hopar vanligen hy pophylla, spridda, run- 

 dade, små, kullriga, kompakta, brunaktiga, af de groende 

 sporernas promycelier ofta gråpudrade. Sporer 38 — 55 



fi långa (sällan längrej, 14 — 24 ,« tjocka, ellipsoidiska, 

 aflånga -- jämnbreda, i ändarna + afrundade eller i 

 synnerhet nedåt + afsmalnande, i midten ej eller knappt 

 insnörda. Öfre groddpor toppställd, den nedra vid skilje- 

 Taggen. Membran gulaktig, glatt, i toppen starkt (till 

 8 fi) förtjockad. Skaft 2 — 3 gånger så långt som sporen, 

 fast, kvarsittande, färglöst. — På blad och stamdelar af 



Althœa rosea Cav. — N. Ingå, Fagervik och Pojo, 

 Brödtorp, 8—9. 90: E. Hisinger. 



Svampen, som först observerades i Chile och af 

 Montagne beskrefs år 1852, iakttogs 1869 i Spanien, 1871 

 och 1873 på flera olika ställen i Frankrike, England och 

 Tyskland, 1875 i Schweiz. Vid samma tid observerades 

 parasiten på ett större antal orter såsom i Nederlän- 

 derna, Danmark, på olika trakter i Tj'skland och Italien. 

 I Sverige observerades svampen 1882 och hos oss 1890. 

 Något förut hade den iakttagits vid Petersburg. Man 

 anser att svampen under de senaste 50 åren från Chile 

 utbredt sig öfver Europa, Afrika och Australien. Dess 

 utbredning underlättas i synnerligen hög grad genom 

 försändning af frön af diverse malvacéer, som varit 

 behäftade med svampen. Svampens värdväxter utgöras 

 nämligen af ett mycket stort antal såväl odlade som 

 vilda växter af nyssnämnda familj. 



Parasiten, som är en Lep t o- Pu c ein i a, öfver vintrar 

 genom sina senast utvecklade teleutosporer, h vilka icke 



