372 



T el eu to -hopar amphigena, svartbruna, för öfrigt 

 som de secundära uredohoparna. Sporer 30 — 44 /j langa, 

 22 — 26 /j tjocka, ellipsoidiska, i ändarna vanligen af- 

 rundade, på midten något litet insnörda. Öfre grodd- 

 por toppställd eller betydligt nedryckt, nedre cellens 

 groddpor ungefär vid midten af cellen. Membran jämn- 

 tjock, brun, tätt försedd med tydliga, punktformiga 

 vårtor. — På blad och stamdelar af 



Lappa officinalis All. — Ab. Bromarf, Bredvik, 2i ' 8 

 98: G. Sucksdorff. 



Lappa glabra Lam. (= L. minor DC.) — Al. Hulta, 

 i% 97: J. I. L. 



Lappa tomentosa Lam. — Al. Hulta, 11 /g 97: J. I. L. 

 — Ab. Åbo : J. I. L. — N. Helsingfors, flerstädes ; Tuu- 

 sula, Järvenpää ; Mäntsälä, Andersberg ; Pornainen, Laha ; 

 Borgå : J. I. L. — II. Uusikirkko, 26 / 8 85 : Chr. Gobi. — 

 Ol. Ostretschina, 13 / 7 ; Jasajärvi, " '-; Petrosavodsk, 8. 98: 

 J. I. L. — On. Sennoguba, 8. 96: J. I. L. 



Arten har vidsträckt utbredning i Europa. — En 

 på Lappa förekommande aecidieform hör ej till denna 

 art, utan till Puccinia silvatica Schröt. Jfr sidan 209! 



156. Puccinia Cirsii Lasch 



i Rabenh. Fungi eur. n:o 89 (1859). — Sy dow Monogr. 

 p. 55. — Från Finland utdelad i Sydow Uredineen n:o 

 1580. 



Syn. Puccinia Hieracii Gobi & Tranzsch. p. p. 

 Die Rostp. St. Petersburg etc. p. 82 — 84 Lindr. p. p. 

 Lisätietoja, p. 10. 



Pyknider enstaka eller grupperade, epiphylla 



