538 



lik, rundad, 10 — 18 /j tjock ansvällning; deras skaft 4— 

 6 [i tjockt; membran till 6 ,u tjock. Sporer mycket kort 

 skaf tade, smalt och utdraget omvändt äggrunda, 20 — 45 

 ju långa, 10—18 ,u tjocka. Membran färglös, omkr. 1,5 

 få tjock, likformigt utvecklad eller i toppen stundom 

 något kraftigare, taggig. Taggarna något glest ställda, 

 ofta nästan eller tydligt radvis anordnade och krafti- 

 gast utvecklade vid och nedom sporens midt ; uppåt 

 blifva taggarna allt mindre, så att de i regeln icke mera 

 synas på själfva sportoppen, hvilken sålunda vanligen 

 är glatt. Groddporer otydliga. 



Tel eu to -hopar hypophylla, bildade under epider- 

 mis, först rödbruna, senare svartbruna, små, samlade i 

 grupper, som begränsas af de finare nerverna, vid rik- 

 ligare förekomst enhetligt täckande hela bladytan. Spo- 

 rer 18 — 50 [a långa, 7 — 14 u tjocka, oregelbundet ellip- 

 soidiska, cylindriska, prismatiska, bildade i flera inom 

 hvarandra oregelbundet inskjutna hvarf, i ändarna af- 

 rundade. Membran gulbrun, jämntjock, tunn (omkr. 1 

 ,u), med otydlig groddpor. Groende teleutohopar makro- 

 skopiskt nästan guldgula. — På 



I. — II. — III. Salix pentandra L. — Som det sy- 

 nes mycket allmän öfverallt, där värdväxten uppträ- 

 der. Känd i sina uredo- och teleutoformer från ett stort 

 antal orter i Al. Ab. X. Ta. Sa. Kl. 01. Tb. 8b. Kb. 

 Kpocc. Kpor. 



Salix amygdalina L. (= S. triandra L.) — II: Metsä- 

 pirtti, n. 6 S 97: H. Lindberg. — Kpor. Vonda, II. 22 : 

 99: J. I. L. 



Arten är såtillvida egendomlig, att den utvecklar 

 sina samtliga sporformer på ofvan anförda värdväxter. 

 Caeomaformen icke iakttaaen hos oss. Att den hos 



