4) 
skilda ännu outredda lokala omständigheter. Någon full- 
ständig motsvarighet har man i hvarje fall icke, då t. ex. 
det nederbördsrikaste året 1883 med 861 mm har samma 
molnighet, 60°/,, som det torraste på senare tid 1901, 
nederbörd 489 mm. Ville man antaga någon naturlig 
orsak till den stegrade nederbörden och molnigheten 
kunde man tänka sig en sådan i stadens tillväxt med ty- 
åtföljande stegring 1 luftens rök- och stofthalt, motive- 
rande en lättare kondensation. Ganska säkert torde dock 
vara, att den nämnda tillväxten i molnighet beror på 
andra omständigheter. 
De nämnda sannolika tidpunkterna för förändrin- 
garna 1890 och 1897 sammanfalla nämligen med tiderna för 
vissa omorganisationer i anstaltens verksamhet. År 1890: 
skedde nämligen direktorsombyte och 1897 afskaffades. 
såsom nämnts timobservationerna, hvarvid observatörerna 
blefvo färre. Då hufvudsakligen nattobservationer bort- 
föllo, kunde man ännu tänka sig hypotesen, att medel- 
talen blifvit påverkade af molnighetens dagliga gång, 
men en sammanställning häröfver af SCHOENROCK ! visar: 
att detta åtminstone i arsmedeltal ej varit fallet. Man. 
har därför tydligen att göra med förändringar 1 obser- 
vationsmetoden vid nämnda tidpunkter. Dessa ändringar 
innebära af allt att döma ett allt strängare iagttagande- 
af den internationella regeln om frånseendet från molnens. 
täthet (i det följande för korthetens skull kallad „täthets- 
torkan 1908 i Finland. Meddelanden af Geografiska föreningen i 
Finland. 1909. 
1 A. SCHOENRoCK, Die Bewölkung des russischen Reiches. 
Mèm. de l’Acad. des Sciences de St.-Petersbourg. VIII ser. Vol. 
I, 9 St. Petersburg 1895 s. 62. 
Nat. o. Folk, H. 72, N:o 5. 
