17 
Såsom af beskrifningen öfver observationernas ut- 
förande redan framgått, kan man ej utan vidare hänföra 
dessa skiljaktigheter till individuella fel hos observatö- 
rerna, ty å ena sidan har å anstalten endast en del af 
himlahvalfvet blifvit iakttagen, å de båda andra platserna 
däremot hela himmeln, och å andra sidan äro åter sär- 
skildt å Gråhara de meteorologiska förhållandena redan 
helt olika dem i staden. I hvilken riktning molnighets- 
uppskattningarna påverkas af en instängd horisont, fram- 
går af jämförande zonobservationer 1 Pawlowsk och 
Moskva. ! A den förra orten fick man för hela himmeln 
i arsmedeltal 4 °/, större molnighet än för den öfre 120 
graders zonen, d. v. s. den, där himmeln vid horisonten 
till 30 graders höjd var bortlemnad. Under den var- 
mare tiden af året och dygnet var differensen störst. I 
Moskva var likaså molnigheten å zonen ofvan 60 graders 
höjd kl. 9 p under sommaren 7 °/o och under öfriga års- 
tider 1 a 3 °/) större än för hela himmeln, för sommaren 
åter 16 °/, och för öfriga årstider 3 a 7 9/, större än för 
30 °:s zonen närmast horizonten. Detta beror på mol- 
nens kända perspektiviska förtätning närmare horisonten ? 
och förklarar, hvarför molnigheten vid fri horisont kan så- 
som å brandtornet i Helsingfors och å Gråhara fyr särskildt 
på sommaren blifva större än å meteorologiska observa- 
toriet med dess inskränkta horisont. 
1 Leysr, 1. c. s. 224 o. f. samt 238 o. f. 
2 Af detta skäl måste molnigheten i lander, såsom Skottland, 
Norge och Österrike, där man vid observationerna mer eller 
mindre frånser från molnen vid horisonten, blifva relativt mindre 
än i andra, om ock dessa data blifva inom området bättre jämför- 
bara och mera motsvara den egentliga lokala molnigheten. 
Nat. o. Folk, H. 72, N:o 5. 
