likare synes i hvarje fall vara, att en förändring 1 molnig- 
hetsuppskattningen egt rum. Härpä tyda liknande för- 
ändringar äfven à andra ryska stationer. | 
Intressant är emellertid ocksa jämförelsen mellan 
molnigheten i Helsingfors och solskenstiden 1 Pawlowsk 
enligt M,+S, i tabellen. Närmast anfördes denna 
kvantitet för afgörande af frågan, när en förändring 1 
molnighetsbestämningarna 1 Helsingfors egt rum. Det sy- 
nes här ganska tydligt framgå, att detta väsentligen skett 
vid tiden för direktorsombytet år 1890. Dessutom synes 
att M,+S, är mycket konstant; dess medelafvikelse är 
t. o. m. mindre än den för MSE I Annu om man eli- 
minerar sprången år 1890, resp. 1895, får man för den 
förra + 1.4, för den senare + 1.5 ?/,. Detta skulle tala för 
att molnighetsmedeltalen för Helsingfors vore säkrare än 
de för Pawlowsk. Orsaken härtill är väl den, att de 
förra stöda sig på 24 eller 7 dagliga observationer, de se- 
nare endast på 3 dagliga. 
Slutligen visar differensen M,— M,, att molnigheten 
h? 
i Pawlowsk jämförd med den i Helsingfors under de 
hufvudorsak, att heliografen under dessa ar var vid lag sol mer iin 
vanligt okänslig. Han riktar äfven uppmärksamheten pa utbrot- 
ten af Krakatoa och Mont Pelée under de närmast föregående 
åren. Härtill må endast anmärkas, att om rikligare mängder stoft in- 
kommit äfven till atmosfärens lägre lager, borde detta också befor- 
drat kondensationen och molnbildningen, alltså ökat kvantiteten 
M,+S,- Egendomligt nog inföllo de regnrikaste åren i Helsing- 
fors ar 1883 och 1903 (äfven 1902, särskildt sommaren). — Också 
den af W. påpekade regelbundna 4- 4 5-års intervallen mellan sol- 
skensmaxima (>40 °/,) är mycket intressant, ty den framstår 
ganska tydligt t. o. m. i molnighetsmedeltalen för Helsingfors och 
Pawlowsk. | 
Nat. o. Folk, H. 72, N:o 5. 
