55 
I Kem t. ex. var molnigheten under aren 1890—92 c. 15 °/, 
större an i Kola, 10 ar senare ater 12 °/, mindre, a Da- 
gerort under 1891—95 16 °/, större än i Reval (d. v. s. 
81 °/,), men såväl förr som tidigare visade båda orterna 
öfverensstämmande värden o. s. v. Flere exempel på dy- 
lika förändringar äro redan påpekade af SCHOENROCK. 
En fortgående förändring af metoden för molnighets- 
uppskattning i riktning mot högre värden synes dock va- 
rit ganska allmän i Ryssland eller en underuppskattning 
förefaller m. a. o. att a ett flertal orter under tidigare 
perioder hafva egt rum åtminstone till 1890 å 1895. Detta 
kan synas ganska öfverraskande, da ända sedan 1875 
samma Wirpska instruktion, Öfverensstämmande med 
Wienerkongressens beslut af ar 1873, varit gällande. Sa 
länge dock ej en definitiv utredning af denna fråga ges 
af ryska forskare med närmare kännedom af materialet, 
ligger det närmast till hands, att antaga att den äldre in- 
struktionen af 1869 ännu en längre tid, efter det den nya 
utkom, 1 någon mån påverkat bestamningarna. Täthets- 
regeln skulle sålunda först på senare tid tillfullo hafva 
blifvit följd. Svårt är dock att tänka sig en dylik för- 
klaringsgrund för sådana centralorter som Pawlowsk och 
Moskva (delvis äfven Petersburg), där förändringen varit 
mycket tydlig och betydande. Men också andra hufvud- 
stationer såsom Helsingfors och Kristiania visa en ana- 
log tillväxt, som åtminstone i Helsingfors såsom nämnts 
beror på tidigare afvikelser från täthetsregeln. I Kristia- 
nia är stegringen ganska betydande, 1 det ett äldre af 
HASSELBERG ! ar 1885 anfördt medeltal är 57 °/,, det af 
1 K. HASSELBERG, Norges Klima. Naturen 1885. Kristiania. 
Nat. o. Folk, H. 72, N:o 5. 
