63 
detta. Upplysande vore t. ex. jämförelser mellan Umea 
(med 62 eller 66 °/)) och Holmö Gadd (51 °/,), mellan 
Storjungfrun 64 °/, och Bremö (49 °/,), mellan Västervik 
(64 °/,) och Hoborg (64 9/,) à ena sidan och Ölands norra 
udde (58 °/,) a andra sidan eller mellan Hållö (63 °/,) 
och Väderöbod (50 °,) 0. s. v. En arsdifferens af 11 a 
15 °/, mellan de 2 första orterna förefaller redan tillräck- 
ligt misstinklig, än mera da en dylik differens pa c. 16 
a 17 °/, under de rena vintermånaderna februari och 
mars, da hafvet vid Holmö Gadd i klimatisk afseende 
vil kan betraktas sasom en kontinent. Man kan visser- 
ligen förvillas däraf, att det stora flertalet fyrar gifva öf- 
verensstämmande låga värden och detta är tydligen or- 
saken till att Prof. Hampere förkastat 4 höga värden för 
Storjungfrun, Understen (64) Hoborg och Hållö, men en- 
dast 2 låga, för Bremö och Väderöbod. 
För det svenska hufvudnätet, hvars observationer 
dels in extenso dels i form af mänadsresumeer äro offent- 
liggjorda, kan man säkrare värdesätta molnighetsbestäm- 
ningarna. Genom jämnförelser af tvenne perioder 1880— 
1900 och 1901—1908 har Prof. HAMBERG redan visat att 
ända till 11 °/) olika värden kunnat i enstaka fall (Skara 
och Halmstad) erhållas af olika observatörer. Redan på 
detta sätt kan man sålunda konstatera, att feluppskattnin- 
gar af samma storleksordning, som t. ex i de finska och 
ryska observationsnäten äfven inom det svenska äro möj- 
liga. Emellertid är en dylik undersökning af olika perio- 
der ej någon tillräcklig kritik, ty härigenom konstateras 
egentligen endast afbrott 1 homogeniteten. Man kan ju 
också stanna i ovisshet, hvilka värden äro de rätta, då 
t. ex. Skara eller Halmstad såsom nämnts från en period 
Nat. o. Foik, H. 72, N:o 5. 
