Det kan visserligen ännu synas såsom om flertalet 
värden, som 1 det föregående visats gifva skäl till anmärk- 
ningar, tillhöra orter vid kusten. Emellertid ar härvid 
för det första att märka; att ungefär 2/; af alla de orter, 
för hvilka dagliga observationer äro meddelade, äro kust- 
orter. För det andra är det ingalunda någon allmän re- 
gel, att kustorterna (fyrarna uteslutna) skulle gifva genom- 
gående mindre molnighet än andra, ty sådana orter som 
Björkholm (65 °/,) Halmstad, (69 °/,), Lund (67 9/,), Kri- 
stiansstad (68 °/,), Västervik (64 °/,), Stockholm (64 °/,) 
och Umea (66 °/,), ligga ju alla invid kusten eller ganska 
nära densamma, Jönköping (68 °/,) och Vänersborg (66 °/,) 
också nära stora sjöar, men hafva åtminstone tidtals höga, 
jämförelsevis okritiserbara värden, medan å andra sidan 
flere inlandsorter, såsom t. ex. Nässjö, Ulricehamn, Skara, 
Karlstad, Falun och Jockmock alltid eller periodvis gifvit 
mycket låga och delvis lätt kritiserbara värden. Om f. 6. 
någon regel verkligen i nämnda afseende existerade, kunde 
man också tänka sig en förklaring härtill 1 den eventuella 
olikhet i frekvens af tunnare och tätare molnslag, som 
är egen för haf och land. 
Allt synes gifva vid handen, att om en in- 
gående kritisk siktning af materialet företages enligt 
likartade metoder, som genom ofvananförda enstaka exem- 
pel åskådliggjorts, skall man ej kunna å det svenska fast- 
landet påvisa något allmänt aftagande af årsmolnigheten 
från land mot haf.! Häraf blir då en naturlig följd, att 
de låga värdena för flertalet svenska fyrstationer måste 
vara orätta. Det bästa och 1 för sig tillräckliga beviset ' 
1 Jämför den senare beskrifna molnighetskartan för N-Europa. 
Bidrag t. känned. af Finl. 
