76 
materialet, kan man emellertid ej afgöra, 1 hvilken mån 
ett dylikt antagande haft sin motsvarighet i verk- 
ligheten. 
3. Hafvets inverkan, m. m. 
Jag vill nu i korthet återkomma till frågan om haf- 
vets inverkan på molnigheten och den häraf beroende 
solskenstiden. Jag hade redan tidigare anfört differenser 
i molnighet mellan Stockholm och Uppsala såsom ett 
ungefärligt uttryck för hafvets inverkan. Såsom emeller- 
tid det ganska ansenliga molnighetsöfverskottet kl. 2 p 
nsmedeltalen utvisar, 
under sommaren 1 jämförelse med dyg 
företer dock Stockholm ej ännu någon rent maritim mol- 
nighetstyp. Denna anträffas endast å fyrarna där mol- 
nigheten på sommaren har ett minimum kl. 2 p. Emedan 
endast de värden af c. 64 9/, i årsmedeltal, hvilka Prof. 
HAMBERG uteslutit, synas relativt acceptabla och jämför- 
bara med dem för fastlandet, har jag för mellersta Sverige 
bildat ett medeltal af värdena för Storjungfrun och Un- 
dersten, för södra Sverige åter af bestämnigarna a Ho- 
borg och Hållö fyrar äfvensom Halmstad, som också före- 
ter tydlig hafstyp på sommaren. Värdena för sistnämnda 
ort hafva därvid korrigerats med ett konstant tillskott af 
11 °, enligt det nya värdet för 1901—1908. Det förra 
medeltalet för hafsorter har jämförts med ett för Uppsala 
och Västerås, det senare åter med ett annat för Jönköping 
och Växsjö, allt orter, som förete den mest kontinentala 
molnighetstyp, bedömd enligt maximet under sommaref- 
termiddagar. På detta sätt hafva följande differenser i 
medeltal för årstider erhållits: 
Bidrag t. känned. af Finl. 
