82 
mindre ofrivilligt ernas härigenom för de festa svenska 
orter en ökning af 2 a 3 °/, af den möjliga solskenstiden 
eller 90 a 125 timmar i arssumma. För Visby, som nu 
åter på grund af sin utpräglade årliga gång blir mest 
gynnad, är ökningen t. o. m. dubbelt så stor, 5 °/, och 
dess medelmolnighet, som egentligen väl bör vara c. 65 
0/0, går nu på sätt och vis ned till 52 °/, eller till samma 
värde som för mellersta delen af Bottniska viken. Det 
är äfven just ifrågavarande omständighet 1 beräknings- 
metoden, som motiverar den återstående skillnaden om c. 
100 timmar 1 våra beräkningar för Skagerrak (jfr bemö- 
tandet s. 559). 
Redan nämnda inkonsekvens, till hvilken man tvingas, 
borde väcka tvifvelsmål om metodens lämplighet. Visser- 
ligen kan man möjligen invända att CAMPBELL-STOKES ap- 
parat, enligt hvilken formeln härledts, äfven i årssumma 
ger för liten solskenstid. Men för Stockholm har ju den 
registrerade tiden 1 årssumma öfverensstämt med den be- 
räknade. ! A andra sidan är det ju ej fastställt, hvad 
man bör förstå med begreppet solskenstid eller solskenets 
varaktighet. Teoretiskt torde man knappt nog kunna 
definiera detta begrepp, ty om man ock ungefärligt för- 
sökt göra detta och t. ex. räknade allt som solsken, då 
tydlig skugga uppstode, hade man endast en ofullständig 
optisk norm (där ännu det viktiga diffusa ljuset vore lem- 
nadt å sido) men ej någon kalorisk sådan. TI alla klima- 
1 Här må påpekas ett par vilseledande räkne- eller tryckfel 
i HAMBERGS arbete: å sid. 27 i tab. bör differensen för maj i Pots- 
dam vara — 8 ej — 12, å sid. 30 (nertill) bör felet i dec. vara 1.8 
ej e!/, timme, i juni det beräknade värdet vara 276 ej 551. 
Bidrag t. känned. af Finl. 
