95 
framgå, att denna punkt till en stor del, om ock ej helt 
och hållet kan förklara den ringa molnigheten a Kanalen 
och särskildt à Irländska sjön. Scott har redan påpekat, 
att det rikliga solskenet i Aberdeen är en tydlig verkan 
af de höga bergen på stadens vestra sida. Vi skola emel- 
lertid nu närmast betrakta förhållandena kring Irländ- 
ska sjön. 
Enligt TEISSERENC DE Borts molnighetsdata finner 
man då först följande bild. På Irlands W-kust är molnig- 
heten 1 Valentia och Mullaghmore 74 °/,, aftager därifrån åt 
öster till 70 °/, 1 Parsonstown och Londonderry. Först 
på ostkusten blir emellertid förminskningen ansenlig, 1 
det Roche's Point och Dublin hafva endast 61, Donag- 
hade 62 9/,. Gar man längre österut, finner man ånyo 
en tillväxt 1 molnighet och väl att märka en betydande 
sådan redan mellan W- och E-kusten af Irländska sjön: 
Douglas har sålunda 68, Llanduno 64, Holyhead och 
Pembroke 66 °/,. I det inre af England är molnigheten 
mest ungefär lika, 65 a 69 9/4, i Stonyhurst, Bolton och 
Halifax t. o. m. 71 a 76 °/, och på ostkusten är den åter 
mindre, 1 trakterna af Shields, Hull och Wisbeach 63 %,, 
i E-Skottland under 60 99/4. Det synes häraf tydligt 
framgå, att TEISSERNO DE Borrs 3:dje regel mer än andra 
gör sig gällande. Landet upplöser de moln, som förherr- 
skande S- a W-vindar medföra, hafvet befordrar åter en 
förstärkning 1 molntäcket. För uppkomsten af molnig- 
hetsminima på ostkusterna synes luftens nedatstigande 
rörelse hafva största betydelse (jfr. Kölens tydliga likar- 
tade verkan i Skandinavien). 
Undersöker man nu solskensförhållandena i samma 
trakter enligt de af Scorr gifvna medeltalen, finner man 
Nat. o, Folk, H. 72, N:o 5. 
