97 
ställen. Da t. ex. molnigheten for Truro befunnits vara 
68 °/), for Scilly t. o. m. 80 °/, (sannolikt öfveruppskatt- 
ning), men pa sydsidan af Cornwall c. 65 9/,, är denna 
minskning i molnighet troligen en följd af halföns inver- 
kan och troligen gåfve väl därför också solskensregistre- 
ringar & Scilly eller Cornwalls nordkust betydligt mindre 
värden än de höga, som erhållits å de på läsidan liggande 
orterna Falmouth och Plymouth. 
Det kan sålunda ännu synas tvifvelaktigt, om den 
solskensrikedom man funnit vid Englands kuster alls är 
en hufvudsaklig verkan af hafvet. Ganska säkert synes 
vara, att detta till en del förorsakats af vindarnas ka- 
raktär af nedatstigande landvindar. De relativt osäkra 
molnighetsobservationerna angifva detta tydligare än sol- 
skensregistreringarna. Bildar man medeltal af de värden 
TEISSERENC DE Bort anför för England fran linien Doug- 
las— Hull söderut, finner man t. o. m., att kusten har nästan 
exakt samma molnighet, 66 °/), som inlandet. Förkastar 
man ett par afvikande värden, kan man högst komma till 
en ökning af 1 a 2 °/, för inlandet. De afvikande resul- 
tat, som solskensregistreringarna angifva, kunna bero på 
olika omständigheter. Viktigt är t. ex., att den årliga och 
dagliga gången af molnigheten mverkar på ett olika sätt 
1 ärsmedeltalen af molnighet och solsken. Elementen äro 
m. a. 0. ej ens 1 ärsmedeltal fullt motsvarande. Stark 
sommarmolnighet verkar alldeles annorlunda på solskens- 
frekvensen än en dito vintermolnighet o. s. v. Man kan 
vidare tänka sig inverkan af en 1 allmänhet renare luft 
och friare horisont 1 kusttrakter. I hvilken mån appa- 
raternas, d. v. s. kulornas och papprets olika känslighet 
motiverat vissa afvikelser, kan ej heller utan vidare af- 
Nat. o. Folk, H. 72, N:o 5. 
SI 
