101 
77 9/4, de öfriga 70 a 75 ©}, hvaremot af de 13 aren 
1895—1907 endast 2 gifva 76 9/4, alla andra 79—82 9/4. 
Har liksom öfverallt i norra Europa finner man, att ärs- 
medeltalen äro mycket konstanta, så länge observations- 
serien är homogen. 
För att samtidigt kunna meddela möjligast säkra 
molnighetsmedeltal för Färöarna, som ju 1 alla afseenden 
erbjuda ett typiskt oceaniskt klimat af stort intresse, har 
jag ytterligare rådfrågat observationerna å flere andra 
stationer å samma ögrupp. Utgångsvärden eller normal- 
tal har den 20-åriga serien 1881—1900 för Kvalbo lemnat. 
Öfriga kortare serier hafva så vidt möjligt reducerats en- 
ligt denna. För Thorshavn har endast de 6 åren 1895— 
1900 blifvit använda, men de oreducerade 13 åriga me- 
deltalen för 1895—1907 öfverensstämma också mycket 
väl härmed (utom mars som visar en större differens om 
6 9/,)). Det är här ej nödigt att anföra alla detaljer 1 be- 
räkningen för öfriga 5 här använda orter. Hn del mana- 
der, som vid jämförelser visat sig mycket afvikande, hafva 
lemnats obeaktade. För Klaksvig äro observationerna 
före 1887 troligen felaktiga, 1 det de visa öfverensstäm- 
melse med dem för Thorshavn. Nämnas må ännu, att 
vid reduktionen differenserna, men ej själfva medeltalen 
DRAC Ate har ske 
4 
dan 3-åriga medeltal kunna ungefärligt framställa den 
blifvit utjämnade medels formeln: 
årliga gången framgår af de nedan anförda talen, men 
äfven däraf, att närliggande orter såsom Kvalbo och Sundo 
under 3 år visa en medelmänadsdifferens om + 4 °/, och 
maximala differenser om + 11 och — 7 ?/4. 
I nedanstående tabell, där medeltalen för de sär- 
skilda orterna äro anförda, har jag för jämförelse också 
Nat. o. Folk. H. 72, N:o 5. 
