107 
t. ex. försökt rådfråga observationerna a Island, men dels 
kan man ej här vara säker pa storleken af landets föhn- 
artade inverkan a molntäcket, dels förekomma ganska 
tydliga fel mot täthetsregeln eller andra uppskattningstel. 
Grimsey t. ex., som är den mest insulära af de isländska 
stationerna och äfven ger den största molnigheten, visar 
knappt als molngraderna 0 och 1, jämförelsevis sällan äf- 
ven 2, 3 och 10, men onaturligt ofta, 7, 8 och 9. Under 
ett ar som 1905, da medelmolnigheten var 85, visade ännu 
ungefär 1/; af alla terminer med nederbörd en mol- 
nighet mindre an 10. Andra orter a Island visa äfven 
vid lägre medeltal ganska säkra fel. För en del såsom 
Stykkisholm och Vestmanno hafva molnighetsmedeltalen 
också tydligt förändrats pa senare tid. För den förra 
har den år 1899 från 66 %,t stigit till c. 75, för den se- 
nare åter år 1906 från 621! till c. 70 9/),. Då också 
Reykjavik och Modruvellir för senare år gifva 73 %/,, torde 
molnigheten a Island numera kunna antagas 1 allmänhet 
vara ©. 75 9/, eller betydligt högre än tillsvidare antagits. 
Bland hufvudstationer ger endast Berufjord ett något 
lägre värde, 67 9/, såsom förut. Andra orter såsom Öre- 
bakke, Papey och Storanupr gifva ännu betydligt lägre 
värden, 54 a 59 °/,, men feluppskattningar eller lokala af- 
vikelser hafva troligen här gjort sig gällande. 
Jag har närmast genom kritiken af observationerna 
å Färöarna föranledts att sålunda flyktigt granska obser- 
vationerna i de danska kolonierna (den danska årsbokens 
andra del) och vill därför ännu 1 detta sammanhang göra 
ett par anmärkningar om en del molnighetsobservationer 
1 Meteorologiska Middeltal o. s. v. 1. c. 
Nut. o. Folk, H. 72, N:o 5. 
