108 
a Grönland. Bland längre serier synes här endast den för 
Goodthaab vara relativt homogen och ger också ett högt 
värde, 69 9/,. Likaså ger Angmaksalik på ostkusten under 
senare a 66 °/,. För Ivigtut är serien tydligen heterogen, 
ty tidigare och fr. o. m. 1905 erhålles ungefär 63 9/,, 
men. åtminstone från 1896 till 1904 erhölls knappt 50 °/,. 
Jakobshavn visar något vexlande, men genomgående myc- 
ket låga värden. TEISSERENc DE Bort erhöll 53 °/,, det 
19 åriga normaltalet (som äfven inbegriper det förra) 
är 47 9/, och under senare tid finner man 45 %,. För 
Upernivik äro motsvarande tal: det äldsta 49, normaltalet 
60, och för senare år 56 °/,. Nanortalik närmast Ivigtut 
ger på senare tid ungefär 65 °/o, Kornok närmast Goodt- 
haab tidtals likaså 65 °/,, men Korsut närmast Jakobs- 
havn ännu 3 °/, mindre än denna ort, alltså endast något 
öfver 40 ?/,. 
Det framgår sålunda att stora ojämnheter förefinnas 
och att materialet endast med största försiktighet kan an- 
vändas. Det är naturligt, att man i dylika aflägsna trak- 
ter mer än annars skall kunna vänta sig större fel, då ob- 
servatörerna här arbeta så isolerade och utan tillräcklig 
handledning vid dessa svåra observationer. Särskildt för 
Jakobshavn kunna ej de låga värdena gärna vara rätta, 
ty t. ex. år 1896 hade man där molnigheten 39 ?/,, inga 
klara dagar och endast 2 ggr molnigheten 9, aldrig 10, 
men 239 dagar med dimma. Under de senaste åren 
1904—1907 är frekvensen af molngraden 10 därstädes 
mindre än 4 ?/,, antalet dagar med dimma däremot 52 °’, 
af alla. De mulna dagarna skulle där vara 100 a 125 
mindre än i Godthaab och Upernivik. Å sistnämnda ort 
hafva, såsom af ofvanstående framgår, tidtals också stora 
Bidrag t. känned. af Finl. 
