19 
scherade ater de flesta regementena genom staden. Dess- 
utom kvarlämnades en vakt av 80 ryska soldater jämte 
officerare och annat folk vid de i staden inrättade proviant- 
magasinen. Invånarna måste till dem avstå sina bodar 
och övriga husrum, tills allt först i augusti 1744 blev trans- 
porterat därifrån, utan att de fått den ringaste betal- 
ning vare sig för det ena eller det andra. 
Av det anförda framgick, att ingen annan stad haft 
att utstå så stora lidanden. Föreställning hade ock gjorts 
därom av framlidne v. landshövding Ladau, som jämte 
magistraten funnit skäligt, att en allmän syn borde ske över 
var gård jämte åkrarna. Därvid skulle prövas, huru mycket 
skada envar lidit genom kriget. Denna syn hade sedermera 
även verkställts. Däröver hade borgerskapet givit behöriga 
förteckningar, som även av landshövding Gyllenborg på ort 
och ställe skärskådats och fastställts, och därvid hade in- 
vånarnas förlust befunnits stiga till 196 800 d. kmt. Därtill 
hade staden ännu haft en kostsam inkvartering av fortifika- 
tionsofficerare, som haft att göra med defensionsverket i Fin- 
land. Dessutom hade i staden ett artillerikompani inkvar- 
terats. I motsats härtill steg det som staden under de 3 
frihetsåren njutit, härrörande dels från de influtna tull- 
. och accismedlen, dels från utlagor, från vilka borger- 
skapet varit befriat, icke till högre än inemot 17000 
d. kmt. Till denna summa hade borgerskapet bidragit 
det mesta genom att erlägga tullen och accisen. Det oaktat 
hade de icke erhållit en fyrk för sina lidanden, emedan dessa 
medel ej förslagit mer än till magistratens och betjäningens 
löner. Till allt det andra kom, att borgerskapet till följd av 
befolkningens fattigdom ej kunnat utfå sina utestående an- 
senliga gälder. 
Wats 0; Folk, H. 74, N:o 1. 
