23 
lin vidare bevisa genom att bilägga protokollsutdrag fran 
ett i stadens rådhus den 23 februari hållet sammanträde, 
vid vilket landshövding Ehrenmalm var närvarande. 
Skildringen av sammanträdets förlopp är rätt detaljerad 
och i många avseenden intressant. Ehrenmalm sökte 
genom ett vältaligt andragande förmå borgerskapet att 
under frihetsåren erlägga hälften av de vanliga kronout- 
skylderna och hälften av de staden tillkommande tull- och 
accismedlen mot löfte om ersättning under de tre följande 
åren, magistraten sökte bereda borgerskapets sinnen till 
underdånig trohet och beredvillighet, men endast motvilligt 
biföll man slutligen till förslaget. Därförinnan framlade 
borgerskapet en skrivelse, vari dess lidanden uppräknades. 
Bl.a. påpekades, att man utgjort skjutsar och dagsverken 
till ett värde av 8617 d.kmt., utom de dagsverken till lika 
värde, vilka deras legofolk försumrnat, att enligt ma- 
gistratens undersökning egendom till ett värde av mera 
än 20 000 daler blivit bortstulen, att utom staden belägna 
hus nedrivits och använts till palisader, bröstvärn o. 
. dyl., och hade skadan av magistraten uppskattats till 
11 261 d. kmt., vartill ytterligare kom 150 tolfter för- 
störda bräder ull ett värde av 1000 d.kmt. Stadsbornas 
båtar och jakter blevo merendels fördärvade, och steg 
skadan till 4 000 d. kmt. Vidare skadades hö till ett värde 
av 7 068 d. kmt., varförutom ett skepp lastat med 1611/, 
tunna säd blev utmätt. Värdet därav utgjorde 6 452 d. 
16 öre kmt. Då flyktingarna vid fredsslutet återkommo, 
måste de lämna hälften av den spannmål de hade med sig 
at ryssarna. I gengäld uppläts något skämt ryskt mjöl 
i Brahestad till betalning. Stadens återstående fordran 
hade 1746 utgjort 5 623 d. kmt. 
Nat. o. Folk, H. 74, N:o 1. 
