116 
En sådan åtgärd skulle icke endast forma dem att komma, 
utan den skulle även pa dem och deras anhöriga göra ett 
gott intryck. Dessutom skulle det draga pengar in i lan- 
det, ty vad de behövde for sitt uppehälle, översteg de sti- 
pendier, som möjligen kunde tillfalla dem. 
I ett digert och grundligt memorial? redogör kyrko- 
herden i Kelviä Matthias Pazelius för medlen till Oster- 
bottens uppkomst. Orsaken till alla missförhållanden ser 
han i en olämplig skattlaggning. Landet var till större 
delen nytt. uppkommet genom tillandning och hade sma- 
ningom under nyare tider blivit bebyggt. En allman skatt- 
läggning hade ägt rum först omkr. 1608. Ifrån den tiden 
visste man att omtala en revning, verkställd av Johan 
Otteson, men inga spår funnos av att hemmanen då skulle 
blivit geometriskt avtagna eller tillräckligt beskrivna till 
sina ägor och lägenheter, än mindre skattlagda efter någon 
lämplig metod. Nu först arbetades i kammarkollegiet på 
en sådan metod. Traditionen visste att berätta, det 
skattläggningen skulle hava tillgått sålunda, att byalagen 
sammankallats och efter en kort redogörelse för vart hem- 
mans ägor uppmuntrats att antaga ett visst mantal. 
Detta kunde så mycket lättare ske, som räntan då var 
ringa. Senare hade den ökats genom fria bevillningar och 
gärder, som småningom blivit beständiga räntor. Allmo- 
gen bevektes dessutom att åtaga sig höga räntor genom 
löfte om förmåner efter mantalens storlek såsom försäte 
i kyrkan och vid samkväm, förord vid socknens rådpläg- 
ningar m. m. Ännu användes vid allmogens möten och 
tvister uttrycket, att envar bör tala och uppföra sig efter 
1 F. D. handl. n:o 10. Odat. Uppl 22 jan. 1747. 
Bidrag t. känned. af Finl. 
