137 
nohemman, utan att: likväl hugnas med skattebrev, 
ehuru de till lantränteriet inlämnat skattelésen. En 
orsak till dröjsmålet hade man uppgivit vara bristen pa 
en pålitlig skattläggningsmetod för Österbotten. De 
sade sig veta, att efter K. M:ts förordning av 1710 den s.k. 
nyländska metoden därstädes anbefallts till efterlevnad, 
tills någon lämpligare hunnit bliva utarbetad. År 1741 
hade på K. M:ts befallning ett förslag till skattläggnings- 
metod upprättats av vederbörande betjänte i orten, 
och hade förslaget av landshövdingen sänts till kammar- 
kollegiet och lantmäterikontoret för att ytterligare skär- 
skådas, varefter det av K. M:t skulle fastställas. Ehuru 
ständerna den 12 nov. 1743 av K. M:t begärt, att denna 
metod skulle kungöras till efterlevnad, sedan den blivit 
översedd av de nämnda ämbetsverken, troddes förslaget 
allt ännu vila i kammarkollegiet. 
Den fattiga allmogen hade sålunda under 10 å 12 år 
förgäves utlagt sina merendels mot ränta till skattekassan 
lånta medel och hindrades därjämte att få någon lindring 
i den dryga skatt, som 1608 och 1609 pålagts genom 
Johan Ottessons godtyckliga skattläggning. Förr hade 
allmogen dock kunnat uthärda därmed, emedan man ej 
då som nu hade pålagt någon förhöjning på räntorna, 
och få extraordinarie utskylder förekommo. Den anhöll 
nu om att skyndsamt erhålla de innestående skattebreven 
ävensom att den föreslagna skattläggningsmetoden måtte 
fordersammast föreläggas ständerna till granskning och 
fastställande. 
Benjamin Busk framlämnade ett antal önskningsmål, 
som uttalats av allmogen i Hollola övre och nedre härad, 
bl. a. en anhållan, att K. M:t måtte genomföra likhet 
Nat. o. Folk, H. 74, N:o 1. 
