144 
undersökning + och jämväl publicerats,? men jag anser dock 
ämnets vikt fordra en jämförelsevis vidlyftig behandling 
även här. 
Betänkandet inledes med ett erkännande av ständernas 
ömma omsorg om Finland. Denna hade bl.a. tagit sig ut- 
tryck i instruktionen för finska deputationen samt i ständer- 
nas astundan att så hjälpa landet, »att det en gång må röna 
frukten af den förmån och heder att med Sweriges Rike 
under en crona förenadt wara». Deputationen hade varit 
angelägen att utsöka den genaste vägen till detta mål, men 
ansåg en grundlig kunskap om huvudorsakerna till Finlands 
framfarna och närvarande kraftlösa tillstånd vara en nöd- 
vändig förutsättning härför. 
Sveriges politiska maktställning hade alltid varit grundad 
på besittningen av Finland och beroende av denna landsdels 
tillstånd. »Så mycket som Finland blifwit afstyckadt och för- 
minskadt, så mycket har ock Swerige sjelft förlorat i styrka 
och anseende». Genom senaste krig förlorades visserligen 
endast en liten del, omfattande 17 socknar, av den minst 
fruktbara delen, men denna förlust var dock nog så kännbar 
icke med tanke på en 40 å 50 tusen lispund viktualier, 30 å 
40 tusen tolfter bräder, 14 à 15 tusen tunnor tjära m. m., 
»som årligen fylde detta Rikets Wisthus, Magaziner, och 
Räkningar med främmande Nationer», ej heller med tanke 
på »att hela Gräntsesidan af Finland» nu skulle föra sina pro- 
dukter till Ryssland och att armén miste 489 man kavalleri 
"Axel Mickwitz: Språkfrågan i Finska deputationen vid 
riksdagen år 1746—1747. Ingår i Historiska studier utgivna av Sv. 
Lit. s:t i Finl. Tom. C. Se även Schybergson II s. 107 och Kos- 
kinen: Suomen kansan historia, 2:dra uppl. s. 418 ff. 
? Betänkandet är publicerat av Palmen i Hist. arkisto VI s. 164 ff. 
Bidrag t. känned. af Finl. 
