158 
i Finland. Coyet uttalade salunda, »at til Domare-sysslorne 
i Finland, som förut sagt ar, sadane matte tagas, som äro 
hemma därifrån och förstå spräket».! Aven referatet rö- 
rande betänkandets behandling i borgarståndet synes mig 
med full tydlighet utvisa detta. Cervin hade i annat fall 
knappast föreslagit, att sekreta utskottet, där hattarna 
hade makten, skulle i denna angelägenhet sammanträda 
med finska deputationen. 
I »Berättelser ur svenska historien» omtalar Fryxell? 
och efter honom Koskinen i »Suomen kansan historia», 
att regeringen av fruktan för det i Finland rådande miss- 
nöjet sag sig föranlåten att tillsätta en nämnd, som i ett 
betänkande föreslog åtgärder till detta lands bästa för 
att sålunda lugna stämningen därstädes. En sådan nämnd 
har aldrig funnits. Betänkandet, som Fryxell tillskriver 
nämnden, är endast en avskrift av finska deputationens 
här ovan återgivna betänkande av den 29 jan. 1747.4 
Därmed faller ock ett av stöden för den åsikt Koskinen 
sökt förfäkta, nämligen att hattar och mössor intagit en 
väsentligen olika ståndpunkt i förhållande till Finland och 
att hattarnas seger skulle medfört, att de finska intres- 
sena såväl vid riksdagen som inom finska deputationen 
mera än förut åsidosattes. Hattarna hade för övrigt redan 
segrat, då Serenius’ betänkande kom till finska deputa- . 
tionen och behandlades därstädes. 
Även antagandet att deputationens betänkande av 
1 R. o. A. prot. 19 o. 20 dec. 1746 (XV s. 324 f. 0. 340). 
Delson 
> Se s. 418 o. 428. 
* Avskriften befinner sig i Linköpings stiftsbibliotek. Handskr. 
Vol. 99 n:0 12 b. 
Bidrag t. känned. af Finl. 
