187 
lantradsimbete! och den forras om att hemmanen i en 
socken gemensamt skulle svara for räntan, såsom fallet 
varit i Dalarna allt sedan Karl XI:s tid.2 Aven andra 
likheter kunde påvisas. 
Såsom jag tidigare sökt visa har uppslaget till det 
vaknande intresset för jordbruket sannolikt kommit från 
England. Senare har en annan forskare påvisat möjligheten 
av att Faggot fått även idén till storskiftet från detta land.? 
Storskiftet, denna betydelsefulla reform, som på många 
håll dels påbörjades dels genomfördes i Europa under 1700- 
och 1800-talet, bör anses vara en nödvändig förutsättning 
för de flesta framstegen på jordbrukets område. Därom 
tyckes man även under nu ifrågavarande tidrymd varit 
fullt på det klara. 
De med tegskiftet förbundna nackdelarna voro i 
främsta rummet nödvändigheten att så, skörda och i all- 
mänhet bruka jorden samtidigt med grannarna beroende 
på avsaknaden av vägar till alla de många små skiftena 
och den därur självfallet härflytande nödvändigheten att 
rätta sig efter flertalets metoder. Till följd därav blev 
det omöjligt för den enskilde jordbrukaren att införa 
modernare metoder. I samband med storskiftet försiggick 
även mångenstädes en delning av allmänningarna. 
I England påbörjades reformverket redan på 1500- och 
1600-talet. Det utgick från storbrukarna och framkallades 
av deras önskan att övergå till ett rationellare bruknings- 
sätt, det s. k. åkergrässystemet. Detta skedde genom den 
‘Faggot: Landtbrukets hinder och hjälp s. 82 o. f. 
* Faggot: Landtbrukets hinder och hjälp s. 83. 
?Sakari Kuusi: Isonjaon alkuvaiheet Pohjanmaalla s. 47. 
Nat. o. Folk, H. 74, N:o 1. 
