236 
deputationens uttalande tillmätas stor betydelse!. Med 
lika stor bestämdhet uttalade sig deputationen rörande 
skattläggningen isynnerhet i Österbotten, men då därom 
ett särskilt betänkande uppsattes, kan jag här förbigå 
saken. 
En fråga, som står i samband med storskiftet och i det 
följande föranledde mycken diskussion, upptogs även av 
deputationen, nämligen frågan om skiftande av samfälliga 
skogar?. Deputationen uttalade sig bestämt för en sådan 
åtgärd och väntade sig en bättre skogsvård av reformen, 
som för övrigt även på annat håll påyrkats. Sålunda hade 
bondeståndet föreslagit en förklaring av 19 kap. 4 § 1 
Byggningabalken i så måtto, att avgärda bys åbor kunde 
tillåtas att få skifta sin skog och utmark®. Aven den 
skånska adeln anhöll, att alla mellan »crono och frälse 
odelte bye-skogar och marker mage blifva skiftade 4.» 
Ännu längre tid än storskiftets genomförande tarvade 
handelstvångets brytande i Österbotten. Deputationens 
bestämda uttalande bildar likväl ett led i utvecklingen 
mot en friare handelslagstiftning och har kanske i någon 
mån bidragit till framstegen på detta område. 
Minst lyckligt måste väl de av deputationens förslag 
anses hava utfallit, som avsågo folkbristens avhjälpande. 
Endast de föreslagna åtgärderna för att befordra upp- 
komsten av nybyggen kunde verkligen tänkas tjäna det 
! Schybergson II s. 110 säger, att deputationen även angav 
den del av landet, där reformen borde begynna; något sådant anges 
emellertid icke i betänkandet. 
2 Se IT s. 215 o. 223. 
® R. o. A. prot. 11 dec. 1747 (XVII s. 325). 
+ R. o. A. prot. 5 febr. 1747 (XV s. 435). 
Bidrag t. kinned. af Finl. 
