239 
göra sig hopp om den pasyftade nyttan med akademin, 
sa framt ej »berörde Profession altid besättes med then, 
som förut kiänner Landet, och förstår språket, hwarige- 
nom äfwen eljest befruktas skulle, och ther sådane ämnen 
förbigås, at then uti Åbo Studerande Ungdomen kunde 
aldeles fälla Modet och afskräckas ifrån the Studier, hwar- 
til then nu på en tid wisat en berömlig hog och oförtru- 
tenhet.» Därefter följer en redogörelse för, huru och i 
vilka ämnen professorn borde handleda ungdomen. Stän- 
derna godkände betänkandet! och regeringen verkställde 
beslutet genom brev till akademins kansler Tessin ?. Som 
bekant utnämndes även finnen Per Kalm till innehavare 
av professionen i fråga. Ordalagen i de bägge betänkan- 
dena giva rum för den förmodan, att deputationen redan 
vid deras avfattande haft Kalm i tankarna. Han upp- 
fyllde nämligen icke endast de allmänna villkoren utan även 
de speciella. Till börden var han finne och var redan vid 
denna tidpunkt ganska berest?. Deputationen hade emeller- 
tid icke endast deli Kalms utnämning till professor utan 
förordade även beviljande av understöd åt Vetenskaps- 
akademin för att denna skulle kunna sända någon person 
pa en vetenskaplig forskningsresa till Nordamerika ?. 
Den person som utsändes var ävenledes Kalm. 
6 D 
0 
ER = 
1 R. St. brev av d. 14 dec. 1747. R. o. A:s beslut har jag ej lyc- 
”kats anträffa. Måhända hann adeln ej upptaga ärendet. Prästest. 
prot. 12 dec.; borgarst. prot. 13 dec.; bondest. prot. 14 dec. 1747. 
Civilexp. reg. 18 mars 1748. 
> Hans gynnare voro Bjelke och Browallius. Jmfr Arvid Hul- 
tin: Det ekonomiska tidevarvet i Finlands litteraturhistoria, s. 18. 
* Se II s. 260. 
Nat. o. Folk, H. 74, N:o 1. 
