247 
Da ärendet forevar i adeln framhöll Wulfvenstierna, 
att genom den av deputationen föreslagna skattläggnings- 
metoden kronan skulle komma att i framtiden förlora för 
mycket, när landet bleve mera uppodlat. Standet fann 
därför bäst att hänskjuta ärendet till K. M:t, som, sedan 
kammarkollegiet och vederbörande landshövdingar ytter- 
ligare hörts, skulle fastställa »en sådan skattläggnings- 
methode för Österbottn, som för landet kan finnas drä- 
gelig, och utan alt för stor minskning af Cronans tillständiga 
rättighet och inkomst.» Mot deputationens betänkande 
vore mycket att påminna, men riksdagens annalkande 
slut medgav det ej. De övriga stånden instämde häri och 
remitterade följande handlingar till K. M:t: 1:o Veder- 
börande häradshövdingars, lantmätares och kronobetjän- 
tes projekt. 2:0 Ett annat projekt, utarbetat av kammar- 
kollegiet, jämte skattläggnings instrument över tvenne 
hemman, som skattlagts. 3:0 Finska deputationens be- 
tänkande om denna sak. 4:0 Samma deputations projekt 
till skattlaggningsmetod?. Regeringen i sin tur överstyrde 
dessa handlingar till kammarkollegiet, som skulle avgiva 
ännu ett utlatande?. Vad åter österbottningarnas i § 56 
av allmogens allmänna besvär framställda fordran i detta 
avseende vidkom, fattade ständerna på kammar-, ekono- 
mie- och kommersdeputationens förslag följande beslut: 
emedan 1608 ingen ordentlig skattläggning ägt rum, 
1 R.o.A. prot. 7 dec. 1747 (XVII s. 213); prästest. prot. 8 0. 12 dec.; 
borgarst. prot. 9 dec.; bondest. prot. 5 0.20 nov.,1, 10 o. 12 dec. 1747. 
Bondeständet godkände först bet., omfattade sedan liksom de andra 
stånden adelns resolution, men ändrade sig ater och godkände be- 
tänkandet. 
? Civilexp. reg. 1 mars 1748. 
Nat. o. Folk, H. 74, N:o 1. 
