277 
5:0 Kollegiet fann vid en jämförelse av rikets 24 
stapelstäder, att Stockholm och Göteborg utskeppade 
2/, av rikets utförsel och att pa de övriga kom i medeltal 
endast 80000 d. smt och att sålunda stapelstädernas an- 
tal snarast var for stort. Detta ansags vara orsaken 
till stapelstädernas överklagade näringslôshet. Av en 
stapelstad i Norrland skulle främst utlänningen hava 
gagn. Emellertid hade memorialets författare redan ti- 
digare bevisat, att det av kollegiet anförda skälet till 
stapelstädernas inskränkande i Sverige icke var riktigt 
och att en dålig hushållning var förnämsta orsaken till 
rikets undervikt i handeln. Da nu ovananförda jämfö- 
relse vilade på samma oriktiga grund, förföll den av sig 
själv med alla de följder kollegiet därav dragit. Vidare 
hade kollegiet ej med något skäl styrkt, att de främmande 
skulle hava större nytta av stapelstaden ifråga än riket 
och undersatarna 1 gemen och att kronan därav hade 
att befara en minskning i tullinkomsterna. Han frågade 
sig även, varför utlänningen skulle hava större nytta av 
att österbottningarna själva utskeppade sina varor än 
att stockholmsborna utförde dem. Månne tulltaxan bleve 
förvandlad, om hon brukades till rättesnöre för tullbe- 
. tjäningen i Österbotten? Gjorde det icke kronan detsamma, 
på vad ort inom riket tullpenningarna för en och samma 
vara uppburos? 
6:0. Ytterligare anförde kollegiet, att invånarna i 
Kymmenegårds län, trots stapelstaden Fredrikshamn, ej 
erhöllo bättre betalning än de västerbottniska, för vilka 
Stockholm var stapelort. Härtill anmärkte författaren, 
att ingen kunde neka till, att invånarna i detta län av de 
handlande i Fredrikshamn, som ägde frihet att hämta de 
Nat. o. Folk, H. 74, N:o 1. 
