305 
varpa resolutionen av den 3 mars grundade sig. av allmogen 
betecknades såsom orättvis, sa borde en ny undersökning 
föranstaltas. Rådman Ammelberg från Åmål fann detta 
ej vara nödigt. Man kunde ju stöda sig på de handlingar 
som funnos i kammarkollegiet. Härtill replikerade bon- 
deståndets talman, att man föga nytta hade av dessa 
handlingar, då inga kartor eller kartabeskrivningar fun- 
nos över den 1 fråga varande landsdelen. Mången hade på- 
lagts fiskeränta, ehuru hans hemman endast låg vid små 
insjöar. Rudenschiöld var av samma mening. Då kolle- 
giernas utlåtande var byggt på de anställda undersöknin- 
garna och med ledning av dem de hemman, som lågo vid 
kusten och hade litet åker, fått seglationsfrihet, men det 
samtidigt påstods, att en del andra hemman, som voro i 
samma belägenhet, ej fått denna rätt, borde ny under- 
sökning anställas. Ehrenhof ansåg tillsättandet av en 
kommission vara nyttigt, men först borde likväl grun- 
derna för dess verksamhet utstakas. Bondeståndets tal- 
man påpekade, att därigenom orättvisor lätt kunde upp- 
stå. Om en bonde för 60 år sedan hade dålig åker och på 
denna grund fått seglationsrätt, så borde han få hålla 
den även om under tiden hans åker genom flitigt arbete 
blivit god. Därefter anställdes omröstning. Frågan, huru- 
vida en kommission i Österbotten borde tillsättas, besva- 
rades enhälligt med ja; av borgarståndets ledamöter dock 
med det förbehåll, att resolutionen av den 3 mars till dess 
skulle förbliva i kraft. Andra frågan, huruvida resolu- 
tionen skulle vila, besvarades med ja av alla utom borgar- 
ståndets medlemmar. Den tredje frågan, huruvida regler 
för kommissionens arbete skulle utarbetas, besvarades 
enhälligt jakande. För dessas utarbetande tillsattes ett 
Nat. o. Folk, H. 74, N:o 1. 20 
