354 
ningsinstrument rörande nämnda bruk!. Deputa- 
tionen gav Silfwersparre i uppdrag att genomgä dessa 
handlingar ?. Vid följande sammanträde meddelade 
han emellertid, att han ej lyckats finna nägra nya syn- 
punkter. Ingenting hade funnits nämnt om samman- 
hanget mellan bruken. Han trodde ej, att Ortala kunde 
vara sa beroende av Pyrris, som det pästätts. Norden- 
crantz infann sig äter och tillade, sedan han hört proto- 
kollet, att han endast kunde ga in pa en undersökning 
av de speciella anmärkningar, som framställts, men icke 
angående själva privilegiet °. 
I det långa betänkandet anfördes såväl landshövdin- 
gens som Nordencrantz” förklaringar. Den förre hade an- 
fört, att han låtit uppmäta den omtalade fördämningen 
samt att vårfloden 1745 varit ovanligt hög. I fråga om 
den överklagade ved- och kolleveransen påpekade han, 
att veden var en utmätning för erhållet förskott och att 
bruket nödvändigt behövde kol. Han sade sig hava varit 
mycket varsam vid leveransens påläggande. Vad åter 
Nystads klagan vidkom, ansåg han, att dess export ej 
skulle lida, enär till kolningen den sämsta skogen använ- 
des. Nordencrantz åter hade sagt sig icke veta av priset 
på stavrumsveden, ej heller var det honom bekant att 
den fått förruttna. Kolningen hade bönderna frivilligt gått 
in på i stället för de 7 000 lass ved till 1, d. lasset, som de 
atagit sig att leverera. Han trodde nog, att skogen skulle 
räcka till. I Roslagen t. ex. kolades årligen 200 000 läster 
och höggos 50 000 stavrum ved. Det i trakten av Nystad 
1 Dessa handlingar finnas ej bland F. D:s akter. 
2 F. D. prot. 29 juli 1747. 
> F. D. prot. 6 aug. 1747. 
Bidrag t. känned. af Finl. 
