95 
utom vid högkvarteren och samlingsplatserna ytterligare 
i 2 å 3 socknar inom varje fördelning. 
Pa hösten och under vintern ökades sjukdoms- och döds- 
fallens antal i oroväckande grad. De sjukas antal kunde 
under dessa månader variera emellan 105—173 och d. 
21 april 1789 voro 192 platser vakanta till största delen 
i följd av dödsfall. Ehuru dessa siffror äro ganska stora, 
då regementets numerär vid landstigningen i Finland ut- 
gjorde endast 942 man, så visade såväl sjukdoms- som 
dödsfallens antal under senare delen av året ännu en ytterli- 
gare stegring. Den 31 dec. steg sjuksiffran till 216 och 
endast under årets tre sista månader hade 101 man avlidit. 
Till regementet hade från Sverige såsom förstärkning av- 
sänts 406, så att antalet i okt. 1789 uppgick till 1,200 
man. Enbart 1790 års fälttåg kostade regementet 487 
man. I runt tal hade regementet under kriget förlorat 
900 man döda av sjukdom och blessyrer samt 15 döds- 
skjutna, alltså mer än halva regementet. 
Orsaken till den stora dödligheten ställde man i sam- 
band med regementets dåliga beklädnad, vilken föranlett 
sjuklighet. 
Det var huvudsakligen böndernas stugor och pörten, 
som fingo emottaga soldaterna i vinterkvarter, ja, i trakter 
där inga andra bostäder stodo till buds, måste även offi- 
cerarna nöja sig med dessa. Och man kan av förefintliga 
inkvarteringsrullor samt av det antal personer, som enligt 
desamma voro fördelade på de skilda bostäderna, sluta 
till, att hygienen inom dessa måste lämnat mycket övrigt 
att önska. Därom vittna även brev från denna tid skrivna 
av officerare, som blevo tvungna att göra närmare bekant- 
skap med dessa stugor. 
Nat. o. Folk, H. 74, N:o 2. 
