129 
motarbetande av de oegentligheter som följde kvacksal- 
veriet i sparen inrättades Coll. med. ar 1663. 
Bland de rättigheter, som barberarämbetet erhållit, 
var även provningsratt vid intagning av nya medlemmar, 
men da klagomal hade inlupit till konungen att man varit 
partisk och vid examineringen icke förfarit lika strängt 
med dem som skulle antagas vid militären som med övriga 
examinander, uttalade konungen i brev 1685 sitt synnerliga 
missnöje Over denna osed och påbjöd att man hädanefter 
skulle bruka »samma stränghet och maner uthi förhören 
och profven med alla dhe barberare som skola antagas» 
— — samt förordnade därjämte, att preses i Coll. med. 
skulle vara närvarande vid examen och övervaka, att 
ingen barberare bleve godkänd till militärläkare, som icke 
genomgått alla de prov, vilka fordrades. 
Genom att ordföranden i Coll. med., enligt ett kongl. 
påbud, inträdde som en övervakande myndighet i kirurg. 
societeten, var visserligen början gjord till ett samarbete 
ämbetsverken emellan, men tyvärr ledde detta arbete till 
långvariga och bittra konflikter, i fråga om kirurg. societe- 
tens skrårättigheter och elevernas utbildning. 
Även kungliga medicinalordningen, som utkom 1699 
och 1 vilken bestämdes: »att icke längre varken svenska 
eller utländska läkare tillåtes idka medicinsk praktik i 
Stockholm förrän de framtett sitt doktors brev och under- 
gått examen practicum inför Collegium», bidrog ytterligare 
att öka spänningen emellan ämbetsverken. 
Ur tidigare kongl. brev framgår, att barberarämbetet 
numera fått namn av kirurgisk societet, vilken benam- 
ning sedan bibehölls under hela 1700-talet eller till 1797, 
då förbundet upplöstes. Kirurgiska societeten, som hittills 
Nat. o. Folk, H. 74, N:o 2. 9 
