195 
grasserade bland flottans manskap i Karlskrona och Zetter- 
man beskriver en liknande sjukdom bland lanttrupperna 
vid västra armén under kriget 1808—1809, i vilken man 
oförtydbart igenkänner den s. k. yaterfallsfebern» eller febr. 
recurrens. 
Såväl i Finland som Sverige härledde sjukdomen. sitt 
ursprung fran insjuknade ryska fangar ombord pa det av 
svenskarna tagna ryska örlogsfartyget Vladislav. Fartyget 
anlöpte först Sveaborg, där de hygieniska förhållandena 
voro av den beskaffenhet, att smittan erhöll en betydande 
utbredning inom fästningen. Med fartyget fördes smittan 
sedan vidare till Karlskrona, där en svårthärjande epidemi 
utbröt bland flottans manskap och snart spridde sig bland 
den civila befolkningen i staden. Till hemorten ätervän- 
dande krigsfolk förde smittan vidare till Finland, där den 
även vann en stor utbredning. 
Ehuru det icke finnes någon utförligare berättelse 2) 
över ifrågavarande sjukdoms utbredning i Finland ges det 
dock uttalanden av läkare, vilka tyda pa att den förekom 
ej blott under kriget 1808—1809 utan även under 1788— 
1790 ars krig. 
Sålunda säger, enligt Qvennerstedt?), brigadläkarn 
Ammilon: att »de sjuka ock lemna en bedröflig och hopp- 
lös anblick om förbättring, emedan om någon varit pa 
förbättring, han då alltid insjuknat ånyo, hvarföre ock de 
flesta som utgå skje med döden». Qvennerstedt säger själv: 
1) Inom denna månad ingår i Finska Läkarsällskapets Hand- 
lingar av undertecknad beskrivning över sjukdomens utbredning 
i Finland 1788—1790. 
2) Qvennerstedt. Anteckningar cm sjukvården under 1808 — 
1809 års finska krig. »Tidskrift i Militär Helsovård. 1896.» 
Nat. o. Folk, H. 74, N:o 2. 
