12 
Temperatur. 
Stierwald hade synbarligen dagligen observerat 
temperaturen och säger att termometern hade sin glaskula 
»fylld med spiritus och är anmärkt at då denna visat 3 à 
5 gr. kallt har Celsii kvicksilfvertermometer stått på 0». På 
ett annat ställe säges åter att »kölden upspänner sin styr- 
ka till 50 å 60 gr. som närmast svarar mot 26” Celsius.» 
Å ett tredje ställe anföres den högsta värmen vara 37”. 
Det var alltså en ganska egendomligt graderad termometer 
utan motsvarighet bland dem man känner. Närmast skulle © 
den likna en Celsii termometer där fundamentalafståndet 
vore deladt i 200 i st. f. 100 delar och som dessutom hade 
ett nollpunktskorrektion om + 2” C. Det är klart att man 
med en dylik ofullständig kännedom om instrumentet ej 
skall hafva någon användning för observationerna med 
detsamma. Några direkta iakttagelser finnas ej heller 
anförda, men väl har S. i en tabell anfört antalet kalla 
och varma dagar 1 hvarje månad under nämnda 4 år. Med 
antalet kalla dagar menas därvid »huru många dagar äro 
under frysningspunkten». På detta sätt finner S. i medel- 
tal 197 kalla och 168 varma dagar i året. Ingen månad i 
året befinnes vara fri från frost. Juli har minst kalla 
dagar, januari och december hafva åter endast kalla dagar 
och äro sålunda kallast. Alla dylika data äro dock värde- 
lösa, ty bl. a. visa Leches observationer i Åbo 1 att 
under samma period februari var 2.8” kallare än decem- 
ber och 1.2” kallare än januari. Här voro 128 dagar per 
år, under sommaren inga så kalla att »Thermometern, 
1 Leche, J. Utdrag af 12 års Thermometer-observationer, gjorda 
i Åbo, Kongl. Sv. Vet. Akad. Handl. år 1763 s. 177. 
Bidrag t. känned. af Finl, 
