kännedomen af denna viktiga epok i vårt lands kultur- 
historia kan man alltså vänta sig äfven genom studiet af 
den spirande meteorologiska forskningen. Också för 
meteorologins allmänna historia kunna de första stegen 
i Finland på den riktiga vägen till en exakt forskning vara 
_af intresse att närmare belysas. Slutligen är det för själfva 
klimatets historia af intresse att hållpunkter för bedöman- 
det af eventuella klimatförändringar erhållas också från 
en möjligast långt aflägsen tid. 
Vidare bör man taga i betraktande att äfven de obser- 
vationer, som på senare tid gjorts, hvarken till kvalitet 
eller omfattning äro på långt när tillfredsställande i och 
för ett fullständigt utredande af landets klimat. Kritik 
är nödvändig såväl vid nyare som vid äldre material och 
kan i hvarje fall leda till att resultaten måste förkastas, så 
att det positiva utbytet blir intet. Men man bör ännu 
komma ihåg, att de äldre observationsserierna vanligen ut- 
förts af personer, som haft större förutsättningar och lifligare 
intresse för uppgiften än senare tiders delvis aflönade, ofta 
med hänsyn till andra biomständigheter valda och mången 
gång helt tillfälliga och oöfvade observatörer. 
Det är främst på dylika grunder i den härmed påbör- 
jade sammanställningen af smärre uppsatser under den 
gemensamma rubriken: »Bidrag till Finlands klimatografi» 
skola meddelas möjligast fullständiga upplysningar om 
viktigare äldre observationsserier äfvensom ur dem här- 
ledda resultat, antingen egnade att belysa ortens klimat 
eller af ett visst historiskt intresse. Man kan visserligen 
vara tveksam om, huru det äldre materialet med största 
fördel bör behandlas. Rättast synes att materialets art 
blir bestämmande härför. Främst är här fråga om de äld- 
Nat. o. Folk, H. 76, N:o 1. 
