13 357 



naar Barometerrøret paa den ene Side af Ophœngnini,'Sfnmktet liltai-'cr i Viegt, U<(U;å op af 

 Qvaegsolvel saamegel, at der aller kommer Ligevæg! lilslede. IJaruiiielerroret er opiiamgl 

 i el Slaalbaaiid, og delle er forsynd med en Regislrerslifl, som f. lix. liverl Kvarler ved 

 Hjælp af en lille Hammer slaar en l'rili i KegistrerpapireL; lil Oplegnelse af en conliniierlig 

 Curve egner delle Inslrumenl sig imidlerlid lige saa lidl som nogen af de andre, |iaa 

 Vinkelvægtslangprincipcl hasercde Barograplier , idel det stedse er IJevægelserne af selve 

 Baromelerrøret, ved Hjælp af hvilke LufUrykkels Forandringer registreres. Denne Bevægelse 

 af Boret med alle sine nedenfor nærmere præciserede Ulemper er saa godt som fuldstændig 

 undgaael ved del af Dr. Sprung i den nyeste Tid indførte Princip, idet der i Stedet herfor 

 træder Bevægelsen af en mekanisk Indretning, som, idel den er ganske uafhængig af Baro- 

 graphen, kan construeres saaledes, al man har en vilkaarlig Kraflmængde lil sin Raadighed 

 og derved ogsaa er i Stand lil at erholde en continuerlig Registrering. Imidlerlid er 

 det ikke blot herved, al Sprungs Barograph udmærker sig fremfor andre Vægtbarograplier; 

 den er tillige, hvad ingen anden af de ovenfor nævnte er, el umiddelbart og absolut 

 iVlaaleapparat. 



Det er, som Sprung har paavist, i Særdeleshed fire følgende Omstændigheder, der 

 foranledige, al de sædvanlige Væglbarographers Angivelser ere en meget complicerel Func- 

 tion af Lufttrykket (og ovenikjøbel af Varmen), nemlig: 



1) Vægtstangsarmens Vinkelbevægelser ere ikke proportionale med Lufttrykkets Foran- 

 dringer. 



2) Paa Grund af den Udvidelse i Barometerrorets ovre Ende, som er nodvendig for at 

 gjøre Instrumentel følsommere loi smaa Luftlrykforandringer, faar Varmen Indflydelse 

 paa Barographens Angivelser, 'l'ænker mau sig nemlig den tynde Qvægsølvsejle fortsat 

 op lil Qvægsølvets Overflade inden i den udvidede Del af Roret og for et øjeblik skill 

 fra den korte, ringförmige Qvægsolvsøjle, som her omgiver den, saa vil en Varmestig- • 

 ning under uforandret Lufttryk bevirke en stærkere Stigning af den indre end af den 

 ydre, kortere Søjle; i Virkeligheden vil altsaa en Del Qvægsolv flyde fra den indre 

 Søjle over i del ydre ringförmige Rum, og for al tilvejebringe den til den højere 

 Varmegrad svarende Qvægsølvhøjde, maa der altsaa stige et livantimi Qvægsolv fra 

 Skaalen op i Roret. En Varmesligning alene vil saaledes bevirke, al Barographen 

 angiver en tilsyneladende Stigning af Lufttrykket. 



3) Qvægsølvets Niveau i Skaalen kan ikke betragtes som constant , fordi betydelige 

 Mængder Qvægsolv paa Grund af Rorels Udvidelse træde ud og ind , og l'oi'di \ ægl- 

 stangens udslag fordrer en saa betydelig Dybde i Skaalen, al Varmeindllydelsen ogsaa 

 bliver følelig her. 



'j) Endelig varierer den Dybde, i hvilken Glasrøret dypper ned i Qvægsølvet, med Luft- 

 trykket, hvortil der altsaa ogsaa maa tages særligt Hensyn. 



