73 441 



Itiologi. 



De store Chironomiis- Arters Larver, saasoni Ch. plumosus, albipennis, aprilina og 

 vcnasliis, leve gjerne paa Bunden af dybere Vand, saasom i Mølledamme ved Grunden af 

 MøUedæmningen, hvor Vandet i\an være en 3' dybt eller derover; dog er Dybden langtfra 

 altid saa betydelig, navnlig længere hen paa Sommeren. Vandet maa være roligt eller 

 stillestaaende, men Bunden kan være højst forskjellig, saasom rent Sand, eller lerblandet 

 Sand, eller Mudder, eller raadnende Løv, eller ogsaa, om end kun sjeldnere. Græsbund. 

 Larverne holde sig paa Bunden af Vandet, og sjeldent seer man dem bevæge sig gjennem 

 Vandet, livligt bugtende sig frem. Paa Bunden danne de rørformige Gange, som, naar 

 denne er af fastere Consistens, danne ligesom Ormerør, der snart kun sees med Toppen 

 over Bundens Overflade, men snart ogsaa træde frem som lange Rør, der da enten staa 

 mere eller mindre lodret i Vejret eller ligge noget paaskraa. De Rør, som Larven til Ch. 

 aprilinus lavede i Fangenskab, vare ca. 2 — 3'" lange; ogsaa opad Glassets Sider trak den 

 flere Rør, hvis Consistens var langt ringere, men hvis Længde saa til Gjengjæld var langt 

 betydeligere end deres, som vare førte henad Bunden, idet de vare indtil 8'", ja selv 12'" lange. 

 Larverne ligge inde i disse Rør, men jævnligt stikke de Hovedet med Munddelene ud for 

 at æde, eller ogsaa stikke de undertiden Bagkroppen ud ad Mundingen, indtil mere end 

 Kroppens halve Længde, og svinge frem og tilbage med den, rimeligvis for Aandedrættets 

 eller Hudrespirationens Skyld. 



Hos Bremi-Wolf finder man Oplysning om Larvernes Levemaade og Rørbygning, 

 og om Ch. viridulus fortæller han saaledes, hvorledes den laver sig lige, langstrakte Rør af 

 raadnende Plantedele paa undersiden af Stene og Træstykker. Om andre Chironomus- 

 Larver fortælles der, hvorledes de som spæde eller unge Larver leve i fælles, tyndt Dyndlag 

 paa Blade, 1. c. p. 169. 



Med Hensyn til den Dybde, hvori Chironomus- Larver kunne findes i fersk Vand, 

 kan anføres Moniers Angivelser om 3 Chironomus- og 1 Tanypus-Larve fra Bunden af Genfer- 

 Søen, Bull. Soc. Vaud. 2. XIH. p. 60 (efter Brauer), og Willemoës-Suhms, som i «Leber die 

 Fauna der Binnenseen auf den Faer-Oer» anfører, at han i en lille Indsø paa Færøerne, 

 «Toftevandet» kaldet, paa Østerøen, har fundet nogle «rötliche Dipterenlarven» paa 5 Favnes 

 Dybde, med moseagtig Bund og ellers ingen Dyr (Zeitschr. f. wiss. Zool. XXIII p. 351|. Ogsaa 

 Sidney J. Smith (Sketch of invert. Faun. of Lake Sup. 1874) angiver fra Bunden af Lake Su- 

 perior i Nordamerika at have faaet 2 Larver og 1 Puppe af en Art af Chironomus moti- 

 lator-Gruppen (men hvor dybt?). Asper anfører, I. c. p. 130, 134, 200, 202, at have fundet 

 rødlige eller røde, rørdannende Dipterlarver paa Bunden af Züricher-, Wallen-, Aegeri- og 

 Langen-Sø, og Dybden for det sidste af de opførte Findesteder angives endog til 70 — lOO"' 

 — i den sidstnævnte Sø angives der endogsaa at være forekommet Larver paa en Dybde 



Vidonsk. Sclsk. Skr., 6. U.tkkc, naturvidensk. og matlicm. Afd. III. 4. 5G 



