446 78 



som dennes Rygskinne, l'orrunden al' tredje .Melunier optages af 2 l'ar runde , blæreag- 

 lige Hinder. 



Øjnene ere smaa, ovale, simple. Biøjnene have omtrent samme Størrelse som de 

 egentlige Øjne og ligge saa nær op til dem, al de tilsammen synes at udejøre et sam- 

 mensat Øje. — Antennerne ere flade, noget buede, temmelig lange. Grundleddet har, 

 omtrent i en Afstand af en Fjerdedel af Længden fra Spidsen, en lille Sandsevorte. Fra 

 selve Spidsen af Grundleddet udgaaer det trinde, smækre, korte andet Led, og atter fra 

 Spidsen af dette det rudimentære tredje Led; jævnsides med andet Led udgaaer fra Spidsen 

 af Grundleddet et fladt, fortil afrundet, klart Blad. Hele Antennen er ved en særegen 

 Muskel i Stand til at drages tilbage ind i Hovedet, og drives atter ud af Hovedet ved Blodtryk. 



Munddelene ere ikke synderligt udviklede, omtrent i samme Grad som hos Chiro- 

 nomus. Underlæbens, Fig. 94 a. Forrand dannes af en chitiniseret, stærkt tandet Chitinplade; 

 dog er denne Plade ikke slet saa kraftig som bos Chironomus (venustus), og navnlig er 

 den midterste Tand næsten kun bindet, omend langt større end nogen af de andre, og 

 Oversiden af Midlertanden gaaer ogsaa over i den meget store, stærkt fremtrædende, hindede 

 Kegle eller Vorte, Fig. 94 b, hvori de store Brystspytte- eller maaske rettere Spindekjertler 

 munde ud. Antallet af Tænder paa Underlæbens Chitinplade er, foruden Midtertanden , en 

 6 — 7 skarpe, spidse Tænder paa hver Side. Dog mere fremtrædende end nys omtalte 

 Chitinplade er den smalle, fortil fire- eller oftest femtandede, særdeles svære Chitinplade, 

 Svælgpladen, Fig. 94 c, som ligger over Underlæben, men som skinner gjennem denne, naar 

 Dyret sees fra neden med gjennemfaldende Lys. Løftes Underlæben og Spindevorten i 

 Vejret, sees Spidsen af Pladen at rage frit frem i Munden ; uden Tvivl er det en Dannelse 

 i Svælgets Gulv eller nederste Væg og hører altsaa ikke de egentlige Munddele til. — 

 Kjæberne, Maxillæ, Fig. 94 d, ere vel udviklede, om de end for den største Del ere hindede. 

 Hvad der mest falder i Øjnene er den store, tætte Bræmme eller Fryndse af kølleformede, 

 hindede Legemer, som ere indplantede i Inderranden og Forranden af denne lille Kjæbeflig, 

 og som opfylder den største Del af Munden. Kjæbepalpen, Fig. 94 e, er vel afsat, med 

 et bredt Grundstykke, som foroven styrkes ved et smalt, bøjet Chitinblad, og af et trindt 

 Palpeled, som i Spidsen bærer nogle faa Papiller. — Kindbakkerne, Mandibulæ, Fig. 94 f; 

 Fig. 95, ere smaa, smalle, krummede og temmelig butte, i deres Inderrand væbnede med 

 en lidet fremtrædende Dobbeltknude. 



Bryststykket er af ovalt Gjennemsnit, næsten trindt, og de tre Ringe eller Led, 

 hvoraf det bestaaer, ere kun svagt adskilte. I det forreste Led sees de to svære Bryst- 

 spytte- eller Spindekjertler, Fig. 93aa, at skinne igjennem; fra Undersiden af samme Led 

 udgaaer det forreste Par Sugefødder, Fig. 92 a, som i Spidsen er tæt besat med lange, 

 tine, noget krogede Tænder, der ere ordnede i mange, smalle Rækker, den ene Hække bag 

 den anden. Længden af Tænderne stiger stadigt fra de forreste til de bageste Rækker. 



