97 4G5 



øjnene, Fig. 129 bb, ere smaa, enkelte, siddende langt tilbage paa Hovedet; næsten 

 umiddelbart bag dem ere de store Biøjne, Fig. 129 ce, anbragte. — Antennerne, Fig. 130aa, 

 ere særdeles smaa og kunne let oversees. De ere anbragte næsten i Hovedets Forende, 

 under en lidt fremspringende Rand af dettes Sider; de bestaa kun af et ganske kort Grund- 

 led med svagt fremspringende Forhjørne og med en yderst lille Dørste eller Led anbragt i 

 Enden af Grundleddet. 



Munddelene ere, med Undtagelse af Kindbakkerne, næsten rudimentære. Underlæbe, 

 Fig. 131 a, lader sig knap eftervise, og Kjæberne, Maxillæ, Fig. 131 bb, ere meget vanskelige 

 at iagttage imod den mørkt farvede, sammenvoxede Mundramme. Paa Figuren ere de frem- 

 stillede som et temmelig bredt, men kort, budet Vedbæng, med 2 runde Fremspringninger, 

 som kunne tydes som Flig og Palpe. — Kindbakkerne, Mandibulæ, Fig. 132, ere vel sær- 

 deles smaa og simpelt byggede, men dertil meget kraftige og stærkt chitiniserede; de ere 

 nøje forbundne med den stærke Mundramme, og ved Hjælp af stærke Muskler og Sener, 

 af hvilke navnlig Bøjemusklens Sene, Fig. 132 a, er meget svær, bøjes de ind, dog uden at 

 naa hinanden i Hovedets Midtlinie. 



Bryststykket bestaaer af 3 Led eller Ringe, som alle ere vel afsnørede, omtrent 

 lige lange, noget smallere og betydeligt kortere end de følgende Bagkropsled; de ere tyde- 

 ligt riflede. 



Bagkroppen bestaaer af 9 vel adskilte Led, af hvilke navnlig det sidste er længere, 

 men ogsaa smækrere end de øvrige Led. I Spidsen af samme niende Led findes de lange, 

 men tynde Analbørster, Fig. 1 28 a; Fig. 133 aa, i et Antal af 8, parvis samlede Borster, 

 hvortil slutte sig faa, ganske korte Børster. Sædvanligt sees der ikke noget til Analpapiller; 

 men underkastes Bagkroppen et Tryk, træde disse frem som 2 Par lange , pølseformede, i 

 Spidsen kløvede Papiller, Fig. 133 bb. Analkroge har jeg ikke fundet Spor til. 



Tracheesystemet, Fig. 134 og 135, falder stærkt i Øjnene ved den mørke Pigmen- 

 tering, som største Delen af det Cellelag, som omgiver Tracheerne, har. Syslemel ind- 

 skrænker sig væsentligt til et Par temmelig vide Længdestammer, som jeg kun fortil i anden 

 Brystring har fundet forbundne ved et Forbindelsesrør. Siderør seer man som oftest ikke 

 meget til. Derimod fremtræde Sideslrengene, Fig. 134aa, lydeligt som ganske tynde, haar- 

 lignende, massive Strenge, som i anden Brystring udgaa fra Længdestammerne omtrent 

 ligeoverfor det Sted, hvor disse Forbindelsesrør udgaa. 



Slægten Ceratopogons Larver ere fra gammel Tid bekjendte som levende for største 

 Delen under Træernes Bark; og om man end fandt adskillige af Arierne ikkun paa meget 

 fugtige Steder, som lod tænke paa Vandel som Opholdssted for Larverne, saa er dog 

 Gercke, 1877, den Første, som har beskrevet Larver af denne Slægt, levende og forvand- 

 lende sig i Vandel. Dog er Gercke paa den anden Side ikke den Første, som har afbildet 

 og beskrevet Geratopogon-Larver fra Vand; kun luir man ikke før vidst at hcnfnrc bcnieldte 



Vidcnsk. Sclsk. Skr., 0. Række, naturvidensk. of matli. Afd. III. 4. 59 



