28 
en alltför långt gående noggrannhet, men ändå framgår 
ur dem, att en viss relation finnes mellan lufttrycket och 
utbrottsrikligheten. 
Den mest iögonenfallande egenskapen 1 föregående 
tabell är, att utbrotten om våren 1 allmänhet inträffa vid 
högsta, om hösten (i september) vid lägsta lufttryck. 
Maximet af utbrott infaller vid 757—759 mm höjd. Dessa 
utbrott motsvara dem, som inträffa 1 lufttrycksdalarna, 
d. v. s. de s. k. värmeåskvädren. Det följande mera bety- 
dande maximet ligger vid 751 mm höjd. Dessa utbrott äro 
antagligen mera s. k. hvirfvelåskväder. Utbrotten kring 765 
mm:s barometerhöjd motsvaras af utbrott, hvilka inträffa 
vid gränstrakterna af ett maximum och minimum under 
förhållande där ingen egentlig dal hunnit uppstå. 
Om man jämför de olika månaderna med hvarandra 
i afseende å medellufttrycket, märker man, att 1 maj! 
lufttrycket 1 medeltal 1 vårt land växlade mellan 760 och 
763 mm från norra Finland till sydkusten. Om man ännu 
observerar, att utbrotten inträffa 1 området med fallande 
lufttryck framstår, att åskutbrottens maximum vid baro- 
meterhöjden 759 mm motsvarar lufttrycket under ifråga- 
varande månad; noggrannare sagdt: de flesta utbrotten 
inträffade 1 allmänhet vid ett lufttryck c:a 3 mm under 
månadens medelvärde. — I juni låg öfver södra delarna 
af vårt land ett 760 mm djupt minimum; sitt högsta 
värde med 762 mm uppnådde lufttrycket 1 norra Finland. 
Medellufttrycket för hela landet var sålunda c:a 761 mm. 
De festa utbrotten inträffade vid 758 mm:s barometer- 
höjd, d. v. s. äfven nu var det största antalet utbrott c:a 
3 mm under månadens medelhöjd. — Under juli var luft- 
! Das Wetter 1905 isobarkartorna för maj—augusti. 
Bidrag t. känned. af Finl. 
