jo 1 p. toukok. Etelä-Ruotsissa, 2 p. Pohjois-Suomessa. 
Ukkospurkaukset sattuivat etupäässä maamme länsi- ja 
eteläosissa. Ilmiön etenemissnunta vastasi yleistä ilman- 
liikettä sinä osassa minimiä, johon ukkosalue muodostui. 
— Jo tästä vuoden ensimmäisestä purkausjaksosta huo- 
maa, että ukkonen paraimmin syntyy ja kehittyy mini- 
mien toisarvoisissa muodostumissa n. k. ukkospoimuissa 
tahi osaminimeissä. Myöhemmin toisia ukkosjaksoja tar- 
kastaessamme huomaamme, että ainakın v. 1905 huoma- 
tuimmat ukkossäät i1lmestyivät minimista ulottuvien „solien“ 
yhteydessä. 
2 ukkosjakso toukok. 8-—-9 p. 
Edellisen ukkosjakson aikaisen minimin jälkeen tun- 
keutui maahamme maksimi tuoden mukanaan lämpimäm- 
män ja selkeämmän sään. Lämpôtila nousi sangen huo- 
mattavasti ja Itämeren luoteis- ja lounais-osun näkyi muo- 
dostuvan lämpömaksımi. Edellisen keskusta muodostui 
Tukholman ja Visbyn seuduille Jo ill. 7 p. ulottui mi- 
nimistä — joka jo oli ehtinyt Jäämerelle — sola alempaa 
ilmapainetta yli Skandinavian ja aam. 8 p. oh Tukholman 
ympärille muodostunut osaminimi, jota ympäröi isobari 
755. Päivän kuluessa siirtyi sola idemmäksi syventyen 
samalla ja käsittäen ill. suurimman osan maatamme. So- 
lan itäp. s. o. suurimmassa osassa maatamme oli aam. 
yleensä selkeämpää, lämpimämpää sekä tuuli etelästä; 
länsipuolella oli kylmempää, pilvisempää sekä tuuli poh- 
joisesta. Sisä-Venäjällä oleva voimakas maksimi aiheutti 
epäilemättä sen, että taivas vielä aam. siksi likellä solan 
keskustaa oli selkeä. Purkausalue muodostuu 8 p. etu- 
päässä Lounais-Suomeen ja Etelä-Pohjanmaalle; ensim- 
Bidrag t. känned. af Finl. 
