4 ukkosjakson, kesäk. 17—22 p. 
purkaukset etupäässä lounaassa sekä Etelä-Pohjanmaalla. 
Seuraavat päivät 18 ja 19 muodostuivat vuoden ukkosrik- 
kaimmiksi. 17 p. oli ilmapaine verrattain tasaisesti Jakau- 
tunut maassamme (noin 763 mm), mutta alenemaan päin. 
Lounaassa oli minimi. 18 p. aam. oli oikeastaan n. k. ilma- 
painesatula maassamme. Maamme joutui N:ssä ja S:ssä 
olevien minimien sekä W:ssä ja E:ssä olevien maksimien 
väliselle alueelle. Eteläisestä minimistä tunkeutui sola 
alempaa ilmapainetta yli Itämeren maahamme ja sen kes- 
kus muodostui Lounais-Suomeen. Solan kanssa melkein 
yhdenmuotoinen lämpömaksimialue oli Itämeren maakun- 
nissa. Ukkosalue muodostui solan itäosiin, jossa oli kos- 
tea, kohoava ilmavirta. Tätä kuvaa se, että sää-kartoilla 
„ra-l-] (F) alue“, s. 0. alenevan ilmapaineen alue on solan 
kaakkoispuolella „s-t-i-g (S)“-(nousevan ilmapaineen) alue 
taasen luoteessa. Solan siirtyessä päivän kuluessa itään- 
pain surty1 myöskin ukkosalue. Aamupäivän purkaukset 
kohdistuivat etupäässä Turun ja Uudenmaan läänun, 
illalla taasen Viipurin. Koko ukkosää näkyı päivän ku- 
luessa sis siirtyneen lännestä itään solan mukana. Pur- 
kaukset olivat yleensä heikkoja, vaan muutamin paikoin 
vähän ankarampia. — 19 p. aam. oli ilmapaineen jakau- 
tuminen jonkin verran muuttunut; minimistä lounaassa 
ulettui yli Etelä-Ruotsin maahamme sola alempaa ilma- 
painetta NE:tä kohden. Lämpömaksimialue ulottui nytkin 
Itämeren maakunnista pohjoista kohden Etelä-Suomeen. 
Silmäänpistävää oli, että nytkin lämpömaksimialue on so- 
lan itäp. — Lämpötila gradientti oli verrattain suuri 
maassamme S-rannikolta koillista ja luodetta kohden; 
tässä mainittakoon, että NW:n puoleiset isotermit yleensä 
Nat. o. Folk, H. 68, N:o 1. 
