16 
lahden itä perukasta Ouluun kulkevan suoran kautta kah- 
teen osaan. Koilliseen suorasta vallitsi pilvinen, tyyni 
tai aivan heikko S à SE-tuulinen sää, suorasta länteen 
taasen selkeä ja W a NW-tuulinen. Ilemmalla oli tama 
muodostuma hajonnut ja Tampereen seuduilla oli hei- 
kompi syvennys huomattavissa, johon luultavasti lounaassa 
sattuneet hajanaiset purkaukset kuuluivat. — Edella kuva- 
tun säätilan aiheutti Pohjois-Suomessa olevasta minimistä 
SE-hen ulottuva sola. Solan isobarit millimetriltä milli- 
metrille purrettynä, kulkıvat yleensä NW:stä SE:hen. 
Gradientti oli yleensä suurempi länsipuolella solaa. Läm- 
potilagradientti oli Keski-Pohjanmaalla verrattain suuri 
ja isotermit lankeavat yleensä sangen selvään tuulensuun- 
nan mukaisesti aamup. Solan F-alue on sen itä-, S-alue 
taasen lounas-puolella. Edellistä vastaa kohoava ilmavirta 
ja suhen littyi, kuten edellä mainittiin pilvinen taivas 
sekä varsinainen ukkosalue, sillä ukkosta ilmoitettiin etu- 
päässä Pohjois-, osaksi Keski- ja Itä-Suomesta. — Muu- 
ten on mainittava seuraava omituinen solan asennon siir- 
tyminen: 27 ill. oli se etupäässä suunnattuna pohjoisesta 
etelään, 28 aam. luoteesta kaakkoon, mutta saman päivän 
iltana alkuperäisestä lähtökohdastaan Pohjois-Skandina- 
viasta ıtää kohden Vienan merelle. Sola oli sis kierty- 
nyt vasten päivää noin 90°. Tämän tapaisesta solan 
„Pyörimisestä* pääminimin ympärillä ilmavirran suuntaan 
osoittaa Wundt tutkimuksessaan „Barometrische Teil- 
depressionen und ihre wellenförmige Aufeinanderfolge“ 1. 
29 p. aam. oli minimi laajentuneena Oulussa ja Tor- 
niossa 751 mm syvä. Pieni heikko ukkospoimu oli muo- 
dostunut Suomenlahden seuduille käsittäen Uudenmaan 
2 Abhandlunsen des Kôniglich Preussischen Meteorologischen 
Instituts. Bd. II N:o 5. 
Bidrag t. känned. af Finl. 
