28 
paineen vallitessa, jolloin solamuodostuma ei täydelleen 
ollut kehittynyt. | 
——Jos-taasen vertaamme eri kuukausia toisiinsa niiden 
keski-arvoista ilmapainetta silmällä pitäen huomaamme, 
että toukokuussa! ilmapaine keskiarvoisesti maassamme 
vaihteli 760 ja 763 mm:n välillä Pohjois-Suomesta etelään. 
Jos pidämme mielessä, että purkaukset aina luttyvät ale- 
nevaan ilmapainealueeseen huomaamme, että toukokuun 
purkausmaksimi 759 mm:n kohdalla vastaa keskiarvoista 
ilmapainekorkeutta mainittuna aikana; s. o. tarkemmin 
lausuttuna: useimmin sattuivat purkaukset paineen ollessa 
noin 3 mm alle keskiarvonsa. — Kesäkuussa muodostui 
maamme eteläosiin 760 mm:ä syvä minimi; korkeimmil- 
laan oli ilmapaine Pohjois-Suomessa 762 mm:ä Keski- 
arvoinen ilmapaine oli siten maassamme kesäkuussa noin 
761 mm:ä. Enimmät purkaukset sattuivat 758 mm:n kor- 
kean paineen vallitessa, s. o. nytkin oli suurin purkaus- 
määrä noin 3 mm:ä alle keskiarvoisen paineen. — Heinä- 
kuussa oli ilmapaineen jakautuminen keskiarvoisesti san- 
gen tasainen, sillä maatamme ympäröi isobari 756, joka 
sulki piiriinsä minimin. Purkausmaksimi sattuu melkein 
saman paineen, 756 mm:n vallitessa. — Elokuussa oli pai- 
neen jakautuminen hyvin tasainen vaihdellen lännestä 
itään (isobarit suuntautuivat molemmin puolin maatamme 
melkein etelästä pohjoiseen), 759 ja 760 mmm välillä. 
Enimmät purkaukset sattuivat nyt noin 2 mm:ä alle keski- 
arvoisen paineen, s. 0. 758 mm:n vaiheille. — Syyskuun 
aikuiset purkaukset olivat enimmäkseen pyörreluonnetta 
ja tämä selittää miksi purkaukset yleensä sattuivat harvi- 
naisen alhaisen paineen vallitessa. Edellisestä huomaa 
1 Das Wetter 1905 touko—elokuun isobarikartat. 
Bidrag t. känned. af Finl. 
