36 
silloin oli keskiarvoisesti koko maassa minimi,! jonka 
keskusta lankesi maamme keskiosiin. Ja yleensä näyttää 
siltä, kuin purkaukset enimmäkseen sattuisivat minimin 
reunaosissa kuin keskustassa. Vuosina 1903 ja 1904 oli 
purkauslukuisuuden kulku toinen. Silloin osoittautui pur- 
kauslukuisuus suurimmaksı vyöhykkeessä 62—64°. — 
Mainittava poikkeus on vielä purkausluvun suuruus vyö- 
hykkeessä 60—62° elokuussa rannikkoasemilla (4.s) sisä- 
maa-asemiin (4.3) verrattaissa. Tämä eroavaisuus johtuu 
epäilemättä sutä, että useimmat Uudenmaan asemista oli- 
vat rannikkoasemia. Ja kuten taulusta 13 selvıää oli pur- 
kausluku elokuussa Uudellamaalla harvinaisen suuri (8.9). 
Toinen huomattavampi poikkeus on vyöhykkeessä 62—64° 
kesäkuussa. 
Taulu 9. 
60—62° | 62—642 | 64-660 | 60— 62° 62—64° 64—66° 
1905 ie | aa || xt (car || Er Te ji 
Asemien lukumäärä 
| | MENT A 
| || | | 
| Toukokuu . | 34 | 28 | 10 | 15 | A| 7) 62 25 11 
| Kesäkuu .| 40 | 30112 | 18| 5 | 9 | 70 30 14 
| Heinäkuu .| 42 | 27 | 12 | 19 | 5) 8) 69 | 31 13 
| Elokuu. .| 40/27 | 11| 16] 5 7) 67 | 27 12 
I Sjyssnn 82 eal Oia ee weil as |) ae 10 
Taulu 9 osoittaa edellisessä taulussa käytettyjen ase- 
mien lukuisuutta. 
1 Das Wetter 1905 heinikuun isobarikartta. 
Bidrag t. känned. af Finl. 
