bo 
Jo myöhemmästä klassillisesta kirjallisuudesta saattaa 
löytää yksityisiä tietoja eräästä Koillis-Euroopassa asuvasta 
Fenni, Finni nimisestä kansasta. Tacıtus (n. 100 j. Kr.), joka 
ensimäisenä nimitystä käyttää ja joka kuvailee tätä kansaa 
mitä alhaisimmalla sivistyksen asteella olevaksi, tarkoittaa 
sillä arvattavasti jotain suomensukuista heimoa tai kenties 
lappalaisia, sillä Finnienhän nimellä kumpainenkin kansa 
on ammoisista ajoista ollut naapureilleen germaaneille tun- 
nettu. Hin sijoittaa sen asuinpaikat Germaanian itäisiin 
rajamaihin!. Samaa kansaa osoittanee ProLEmaron (n. 170 
j. Kr.) käyttämä Finnoi nimitys; tämän heimon hän sa- 
noo asuvan keskisen Veikselin tienoilla. — Kansainvael- 
lusten kautta levisi germaanien siirtyessä eteläänpäin jo- 
tain tietoa pohjoisimmastakin Euroopasta. Goottilaisten 
historiankirjoittaja JORDANES eli JORNANDES (500 luvulla) 
mainitsee Skandinaavian (Skandzan) heimojen joukossa 
mielenlaadultaan kaikkein lauhkeimpina Finnit (,,Finni 
mitissimi“); samaan suureen saareen han sijoittaa myös 
Krefennat eli Screrofennit. Proxopios (7 558:n jälk.) kut- 
suu vilmemainittua kansaa Skritifinoi nimellä ja sanoo 
heidän elävän petojen tavoin ?. Luultavasti tällä tarkoitetaan 
1 Tacit. Germania 46. Vrt vanhempaan kirjallisuuteen nähden 
rl 
Forsman (Koskinen), Tiedot Suomen suvun muinaisuudesta s. 100 
ss.; K. F. Ignatius, Suomen maantiede, johdanto. — Kuten tunnettu 
on usein myös Pliniuksen (7 79 j. Kr.) mainitseman Epigia eli Eningia 
saaren nimeä tahdottu lukea Fenningiaksi ja luultu sillä tarkoitettavan 
Suomea. 
> Jordanes, De rebus Get. c. 3. Prokopios, Bell. Goth. H, 15. 
Jordanes luettelee myös niiden kansojen joukossa, jotka kuuluivat 
Itä-goottien kuninkaan Hermanarikin valtakuntaan (300 luvulla) Thiu- 
dit (Thiudos, Thuidos). joka epäilemättä on sama nimitys kuin Tshud, 
millä venäläiset aina ovat kutsuneet suomensukuisia kansoja. 
Bidrag t. känned. af Finl. 
